ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 770, 2017-07-18 10:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו מתחילים בהצעת חוק קרן חינוך ארצות הברית - ישראל, התשע"ז-2017.

משה גפני: מי מציג את החוק?

<רפי גמזו: משרד החוץ.

<רפי גמזו: רעות, אולי לפני שאת תיכנסי לעניין המשפטי אני אגיד כמה משפטים.

<רפי גמזו: כבוד היושב ראש, אני סמנכ"ל במשרד החוץ, ראש האגף לקשרי תרבות ומדע, ובתוקף תפקידי אני גם יושב בהנהלת קרן החינוך - -

משה גפני: כמה זמן פועלת הקרן הזאת?

<רפי גמזו: הקרן הזאת פועלת - חגגנו את ה-60 בשנה שעברה, למעלה מ-60 שנה מתוקף אמנה שנחתמה בין שתי המדינות.

משה גפני: אז אם זה פועל למעלה מ-60 שנה אז למה להזיז?

<רפי גמזו: זה פועל באופן שהופך את הקרן ליותר מדי אמריקאית ופחות מדי ישראלית.

<רפי גמזו: זאת אומרת, ככל שאין לה אישיות משפטית ישראלית משלה, הקרן מתנהלת בפועל קצת כמו שלוחה של השגרירות האמריקאית, ויש לנו בהחלט אינטרס שהיא תעמוד על רגלים משלה.

<רפי גמזו: מעבר לכך - -

משה גפני: וארצות הברית מסכימה לזה?

<רפי גמזו: ארצות הברית לא רק מסכימה אלא מסיבות שלהם אנחנו אפילו הפרנו, לא עמדנו בהבטחה לשגריר שפירו, והבטחנו לו שלפני שהוא מסיים את תפקידו - -

משה גפני: למה להם יש עניין?

משה גפני: מה אכפת להם אם זה יעמוד על רגלים אמריקאיות?

<רפי גמזו: יש להם עניין מפני שברבות השנים אנחנו גם משתתפים יותר כספית.

<רפי גמזו: בהתחלה זה היה מבוסס על רק על כספים אמריקאים.

משה גפני: כמה כסף זה?

<רפי גמזו: זה מדי שנה כמעט 1,200,000 דולר ישירות מארצות הברית, מה"סטייט-דיפרטמנט".

<רפי גמזו: מצדנו יש 200,000 דולר שמועברים מן האוצר, שאנחנו מעמידים את זה כאילו זה כסף ישראלי אבל זה בעצם ריבית שנתית מ-5,000,000 דולר שהופקדו באוצר מכספי הסיוע האזרחי בשעתו.

<רפי גמזו: בעצם גם ה-200,000 האלה מכספים אמריקאים אבל אנחנו מעמידים את זה כהשתתפות - -

משה גפני: איזה 5,000,000 דולר?

משה גפני: למה הם מיועדים?

<רפי גמזו: שהופקדו מכספי סיוע אזרחי באוצר על ידי האמריקאים - -

משה גפני: לא קשור לקרן.

משה גפני: כללי.

<רפי גמזו: כן, כן, לצורך עניין הקרן, בהחלט.

משה גפני: הכסף הזה שהופקד הוא עבור הקרן?

משה גפני: 5,000,000 דולר?

<רפי גמזו: עבור הקרן.

<רפי גמזו: 5,000,000 דולר שמהם מדי שנה האוצר מפריש לקרן 200,000 כאילו ריבית מהכסף האמריקאי.

משה גפני: אז אתם, הישראלים, מקבלים את הכסף מארצות הברית, ואתם נותנים כסף שלכם שהוא גם מארצות הברית.

<רפי גמזו: אבל יש עוד - -

משה גפני: מה רע בזה?

משה גפני: אני לא מעביר ביקורת.

<רפי גמזו: לא, לא.

<רפי גמזו: להיפך, אנחנו גאים ושמחים בכך ויותר מכך, אנחנו גם מוסיפים עוד 100,000 דולר מדי שנה ממשרד החינוך באמצעות ות"ת.

<רפי גמזו: ות"ת גם נותנת מדי שנה בשנים האחרונות כ-550,000 דולר לפוסט-דוקטורנטים.

<רפי גמזו: בעניין הזה אין להם מחויבות להתמיד בזה מדי שנה, זה נקבע מדי שנה לפי מצבם.

<רפי גמזו: ומשרד החוץ, כעני בפתח, נותן כרבע מיליון ₪ מדי שנה.

<רפי גמזו: כך בנוי התקציב של הקרן מדי שנה.

<רפי גמזו: עכשיו, ארצות הברית, מעבר ל-1,200,000 - -

משה גפני: 200,000 מהריבית זה דולר.

<רפי גמזו: זה דולר.

<רפי גמזו: כל מה שאמרתי הוא דולר עד שהגעתי למשרד החוץ.

משה גפני: אני מנסה כל הזמן לעשות את החשבון: אז כמה כסף יש בקרן בסוף בשקלים?

<רפי גמזו: בקרן יש - -

משה גפני: 1,250,000 דולר?

<רפי גמזו: 1,076,000 דולר אם אתה רוצה להיות מדויק מארצות הברית פלוס 200,000 דולר - -

משה גפני: כמה זה בשקלים?

<קריאה: 3,800,000 שקל.

<רפי גמזו: פלוס 200,000 דולר מהאוצר, פלוס 100,000 דולר מות"ת.

<רפי גמזו: חינוך דרך ות"ת.

משה גפני: וממשרד החוץ - -

<רפי גמזו: ממשרד החוץ העני יש כ-250,000 שקל.

<רפי גמזו: זה פחות או יותר.

משה גפני: ומה עושים עם הכסף?

<רפי גמזו: הכסף הזה מעניק מלגות לדוקטורנטים ישראלים.

<רפי גמזו: זו אחת המלגות היוקרתיות ביותר.

<רפי גמזו: אני בטוח שפרופסור טרכטנברג יוכל לחזק את דברי.

<רפי גמזו: אחת המלגות היוקרתיות ביותר במושגים עולמיים.

<רפי גמזו: ניתנת לדוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים בארצות הברית אבל להיות "פולברייטר" זה מעמד בינלאומי, ולשמחתי יש הדדיות.

<רפי גמזו: זאת אומרת, אנחנו מביאים בכספים האלה גם אמריקאים, אנשי אקדמיה אמריקאים לשעות פה לתקופות לצורך מחקרים ופוסט-דוק.

משה גפני: טוב.

משה גפני: עכשיו בנוגע לענייננו, עד עכשיו זו היתה סקירה על כל העניין.

משה גפני: לענייננו – למה צריך את החוק?

<רפי גמזו: צריך את החוק, שוב אני אומר:

<רפי גמזו: כדי לתת מעמד כפי שיש אגב לקרנות – יש לנו שני תקדימים: יש לנו קרן מחקר בתחום החקלאי עם ארצות הברית, שגם היא עברה תהליך של חקיקה שנתן לה סטטוס של תאגיד.

<רפי גמזו: יש לנו קרן חינוך עם הגרמנים שעברה אותו תהליך וגם לה יש סטטוס של תאגיד.

<רפי גמזו: זה יהיה מאוד מאוד בריא לכל השותפים, גם ארצות הברית מצדם, גם אנחנו וכולי.

משה גפני: בגלל שאני לאחרונה כשחוקקתי פה חוק על הסכם עם ארצות הברית.

משה גפני: ..

משה גפני: אין לנו פה מחויבות משהו חוץ ממה שתיארת?

משה גפני: אין פה שום מחויבות שלנו שאחרי זה נקום בוקר אחד ונראה שאיבדנו משהו לארצות הברית?

<רפי גמזו: לא, לא.

<רפי גמזו: חלילה.

<רפי גמזו: אנחנו נרוויח.

משה גפני: בסדר גמור.

<רפי גמזו: לגבי הסוגיות המשפטיות נמצאת פה עורכת הדין רעות ימין ממשרד החוץ, מהאגף המשפטי, והיא תוכל כמובן להבהיר על היבטים משפטיים.

משה גפני: אני מציע כך: היות והסמנכ"ל הסביר, אני מציע שנתחיל להקריא ותסבירו כל סעיף ונראה את תמונת המצב המשפטית.

מנואל טרכטנברג: אם אפשר כמה מילים?

משה גפני: בבקשה פרופסור טרכטנברג.

מנואל טרכטנברג: אז אני, למען הגילוי הנאות, אני קיבלתי מלגת "פולברייט" לפני - -

משה גפני: אז עכשיו אנחנו חייבים לאשר את זה.

משה גפני: ..

מנואל טרכטנברג: בדיוק.

מנואל טרכטנברג: לפני 25 שנה, לא זוכר מתי, וגם בתור יו"ר ות"ת עסקתי לא מעט בתחום הזה.

מנואל טרכטנברג: אז אני רוצה להגיד שזה לא רק עניין של כסף, באמת זה עניין של העמקת הקשרים האקדמיים עם ארצות הברית, המחקריים.

מנואל טרכטנברג: "פולברייט" זו מלגה לא רק מול ישראל, "פולברייט" זה מוסד מוכר בעולם כמקדם את חילופי המדענים וכולי עם ארצות הברית.

מנואל טרכטנברג: אנחנו לאורך שנים נהנינו מאוד מהמלגה הזאת לשני הכיוונים אבל בעיקר ישראלים שיכולים להשתלב במחקר בארצות הברית לפוסט-דוקטורט וכדומה.

מנואל טרכטנברג: התהליך של הסלקציה ל"פולברייט" הוא תהליך מאוד מאוד מורכב.

מנואל טרכטנברג: כלומר, זה לא שאני נותן לך מלגה אלא שיש פה תהליך מובנה של בחינת המועמדים.

מנואל טרכטנברג: ברגע שאתה מתקבל לזה, סימן שאתה משובח.

מנואל טרכטנברג: ואז הכסף בא לסייע לך לעשות את זה אבל זה לא רק עניין של כסף, שתבינו זאת.

מנואל טרכטנברג: זה עניין של פרסטיז'ה, זה פותח דלתות בארצות הברית לצעירים ישראלים.

מנואל טרכטנברג: החלק ההתחלתי של הקריירה האקדמית שכל כך קשה.

מנואל טרכטנברג: אתה טוב, אתה מוכיח את עצמך עובר את המיון ומקבל את התמיכה הזאת, זה מצוין לנו.

מנואל טרכטנברג: זה פעם אחת.

מנואל טרכטנברג: פעם שניה – אני רוצה להגיד לגבי החוק: לא הכרתי את החוק עד הרגע הזה.

מנואל טרכטנברג: אני מסתכל על זה ואני רוצה להגיד שחייבים להסדיר את הדברים האלה.

מנואל טרכטנברג: גם עם ה- - -, גם עם גרמניה יש כל מיני הסדרים - -

משה גפני: עם גרמניה זה חוק?

<רפי גמזו: קרן החינוך עברה תהליך דומה.

משה גפני: בחקיקה?

<קריאות: כן.

משה גפני: מתי?

משה גפני: כמה זמן?

משה גפני: הרבה זמן או מעט זמן?

<קריאות: לא, הרבה זמן.

<קריאות: מעל 10 שנים.

מנואל טרכטנברג: - - אז בכל אופן, חייבים להסדיר את הדברים האלה גם עם העניין של "פולברייט".

מנואל טרכטנברג: כשאני הייתי יו"ר ות"ת, כשהתחלתי את התפקיד לא הבנתי איך מתנהלים, מה הכללים?

מנואל טרכטנברג: האם זה בחוק?

מנואל טרכטנברג: בכללים שמי קבע אותם?

מנואל טרכטנברג: חייבים להסדיר את זה, וזה גם נותן לזה קיבעון לאורך זמן.

מנואל טרכטנברג: רוצים אופק ארוך בדברים האלה אז אני, בלי להכיר את הפרטים של החוק, הצורך להסדיר את זה חוקית הוא גדול וקיים.

משה גפני: יופי.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בבקשה.

<רעות ימין: אני מהלשכה המשפטית של משרד החוץ.

<רעות ימין: אנחנו נתחיל להקריא ונסביר את הסעיפים: "הצעת חוק קרן חינוך ארצות הברית – ישראל, התשע"ז-2017 הגדרות 1.

<רעות ימין: (א) בחוק זה – "ההסכם" – ההסכם בין ממשלת ישראל ובין ממשלת ארצות הברית של אמריקה בדבר מימון תכניות מסוימות לחליפין בשדה החינוך, שנכנס לתוקפו ביום כ' בתמוז התשכ"ב (22 ביוני 1962), לרבות התיקונים להסכם שנכנסו לתוקפם ביום י"א באדר ב' התשכ"ז (23 במרס 1967) וביום ח' בשבט התשמ"ה (30 בינואר 1985) באמצעות חילופי איגרות בין ארצות הברית של אמריקה (להלן – ארצות הברית) לישראל; "קרוב", של אדם – בן זוגו, וכן ילדו וילדו של בן זוגו שהם קטינים; "הקרן" – קרן חינוך ארצות הברית – ישראל (USIEFׁׁׂׂׂׂׂ); (ב) בחוק זה תהיה לכל מונח המשמעות שיש לו בפקודת מס הכנסה, אלא אם כן יש הוראה מפורשת אחרת.

<רעות ימין: " אני אעצור כאן ואגיד שמה שאנחנו עושים בחקיקה הזאת, זה מעגנים הסכם משנת 1956 שנחתם בין ממשלת ישראל לממשלת ארצות הברית.

<רעות ימין: טיבם של הסכמים בינלאומיים, אם רוצים לעמוד בהם כמו שצריך זה שצריך לעגן אותם בחקיקה ולכן נכנסנו למהלך חקיקת החוק.

<רעות ימין: התחלנו במלאכה הזאת לפני כמעט 13 שנה, זה אני חייבת לציין, ועד שהגענו להסכמה עם כל הגופים וכל הגורמים והחלטנו ללכת על המהלך הזה, זה לקח זמן.

<רעות ימין: אנחנו גם מתרגשים להיות כאן.

משה גפני: 13 שנה החוק של שני עמודים?

<רעות ימין: כן, כי היתה הרבה חשיבה בתוך הממשלה אם צריך ללכת למהלך של חקיקה ראשית, שתשאב את הוראות ההסכם - -

משה גפני: מה היו הסיבות ללא?

<רעות ימין: לא, החקיקה, היה ברור שכן.

משה גפני: כי את אומרת שהיתה התלבטות בממשלה.

<רעות ימין: ההתחלה היתה חשובה אולי לעשות - -

משה גפני: לא היה ויכוח לגבי החוק?

<רעות ימין: כעיקרון הבנו שדי מהר צריך לעשות חוק.

<רעות ימין: היתה התלבטות איך לנסח אותו, אם לשאוב את הוראות ההסכם כפי שהן או באמת לתת סעיפים שיתייחסו גם להסכם וגם סעיפים פרטניים שיסייעו לעגן בחקיקה הישראלית.

<רעות ימין: לקח זמן עד שגיבשנו את הנוסח.

משה גפני: מה זה חוק שיש פה בפקודת מס הכנסה?

משה גפני: "תהיה לכל מונח המשמעות שיש לו בפקודת מס הכנסה".

משה גפני: מה זה?

<רעות ימין: בגלל שאנחנו אחר כך נכנסים לסעיפים של המיסוי, אז רצינו שלא יהיו אי בהירויות.

<רעות ימין: זאת אומרת, ככל שיש איזה שהוא מונח - -

משה גפני: הוא לא יוצא מהמסגרת של חוקי המס שקיימים כאן בארץ.

משה גפני: תגידו אם יש בעיה.

משה גפני: ..

<שרית פלבר: אני ממשרד המשפטים.

<שרית פלבר: אני רק אומרת שבמסגרת ההסכם יש הוראות מיסוי שחלות על עובדי הקרן ועל הקרן עצמה, תכף נגיע אליהם.

<שרית פלבר: כלומר, זה לא אחד לאחד לפי פקודת מס הכנסה - -

<שגית אפיק: כן, אבל למשל תושב שלא הופיע פה אז הגדרת תושב, את תיקחי אותה ממינוחים - -

<שרית פלבר: למשל בפקודה, ההוראות המהותיות הן מכוח ההסכם.

<שגית אפיק: זאת אומרת, ההוראות של מרכז חיים שיש בפקודת מס הכנסה, זה הכלי יישתל לכאן באופן פרקטי.

<שרית פלבר: כן, למעט אם הגדרנו אחרת.

<שגית אפיק: למעט אם אמרתם אחרת.

משה גפני: זאת אומרת, הסעיף הזה אומר שאם אין מונח שנוגע למס הכנסה, אם אין מונח שמופיע פה במפורש בחוק וקובע אחרת, המונחים הם המונחים.

משה גפני: זה מה שהסעיף הזה אומר.

<שרית פלבר: כן, זה לא לגבי הוראות - - -

משה גפני: כן, כל מה שקשור לעניין הזה, הסעיף הזה אומר.

משה גפני: אני כל הזמן עכשיו מחפש את הסעיף, על מה ישבתם 13 שנה.

<רעות ימין: זה לוקח זמן בממשלה.

<רעות ימין: "הקרן – תאגיד 2.

<רעות ימין: הקרן היא תאגיד כשר לכל זכות, חובה ופעולה משפטית.

<רעות ימין: " כאן אני אציין שזה אולי אחד הסעיפים הכי משמעותיים מבחינתנו כי ככל שהסעיף הזה לא היה, לקרן לא היתה ישות משפטית.

<רעות ימין: אז כל ההטבות שניתנו או לא ניתנו, היה לה מאוד מאוד קשה לקבל וזה היה או בחסות השגרירות האמריקאית או בחסות כל מיני פעילות וולונטרית של משרד החוץ לתת לה להסדיר את הדברים האלה.

<רעות ימין: והדבר הנוסף הקריטי כאן זה שיש תביעות שמתנהלות נגד הקרן של סטודנטים שלא היו מרוצים משיבוץ כזה או אחר.

<רעות ימין: יש לנו שני תיקים שמתנהלים.

<רעות ימין: ככל שלקרן אין ישות משפטית, הם למעשה לא יכולים לתבוע את הקרן בבתי משפט, והתביעה מגולגלת לפתחה של מדינת ישראל בגלל שיש נציגים של משרד החוץ שיושבים בבורד הישראלי ולמעשה, אנחנו צריכים להיות - -

משה גפני: מכאן ואילך אם יש תביעות הן יהיו נגד הקרן ויש יעוץ משפטי.

<רעות ימין: זה בעל משמעות מאוד משמעותית.

<שגית אפיק: זה רק אל תביעות עתידיות?

<שגית אפיק: זה גם על תביעות שהיו בעבר כי אתם רוצים להחיל את זה רטרו.

משה גפני: רגע, לא הבנתי.

משה גפני: איך זה?

<רעות ימין: אנחנו תכף נגיע לסעיף של הרטרואקטיביות.

<רעות ימין: זה מקובל על הקרן והם מעודדים את זה.

משה גפני: אבל יבוא אותו תובע ויגיד: אני תבעתי את מדינת ישראל.

<רעות ימין: לא, התביעות עדין מתנהלות קודם כל...

משה גפני: ופתאום אתם תיכנסו באמצע ותגידו: סליחה, מדינת ישראל תצאי מהעניין, אנחנו נכנסים, אנחנו האישיות המשפטית שיצרנו עכשיו בוועדת הכספים, והוא יגיד: לא היה לי עסק אתכם.

<רעות ימין: זה נותן מענה לתובעים כי היום אין להם - -

משה גפני: טוב, נראה את זה בהוראה.

<רעות ימין: "ניהול הקרן 3.

<רעות ימין: הקרן תנוהל לפי ההסכם.

<רעות ימין: " למעשה, כל הוראות ההסכם שנחתם בין ממשלת ארצות הברית לישראל - -

משה גפני: הסכם גדול?

<רעות ימין: זה לא הסכם כל כך גדול.

משה גפני: אתם יכולים להגיד את תוכן ההסכם, שנדע?

משה גפני: זה ההסכם של 1956.

<רפי גמזו: זה ההסכם מ-56 שמדבר על הקמת קרן משותפת לחינוך.

<רעות ימין: איך הקרן תפעל, מה המטרות של הקרן, מי מנהל את הקרן, השותפות של מדינת ישראל במעורבות גם בניהול וגם בתפעול הקרן ושל ממשלת ארצות הברית.

משה גפני: כמה עובדים יש בקרן?

<רפי גמזו: כעשרה.

משה גפני: יש משרד?

<רפי גמזו: יש משרד בבנין "מגדלור" באלנבי בתל-אביב, מעל האגף של דיפלומטיה ציבורית של השגרירות האמריקאית.

<רפי גמזו: אני בכוונה אומר את זה מפני שזה - -

משה גפני: איפה?

משה גפני: ברחוב אלנבי פינת בן יהודה?

<רפי גמזו: בדיוק.

<רפי גמזו: יש שם בניין "מגדלור", שם יושבים השירותים של הדיפלומטיה הציבורית של השגרירות האמריקאית, ובקומה מעליהם יושבת הקרן.

<רפי גמזו: אני בכוונה אומר את זה מפני שזה פחות או יותר הוכתב, והקרן היום נשענת - -

משה גפני: אני מבין שאתם תבקשו פטור מארנונה.

<רפי גמזו: אני מיד אגיע לארנונה.

משה גפני: אתם משלמים היום ארנונה שם?

<רעות ימין: הם לא משלמים.

משה גפני: למה לא משלמים?

<רפי גמזו: היום עיריית תל-אביב פטרה את הקרן כמו הרבה מוסדות - -

משה גפני: למה?

<רעות ימין: בגלל הוראות ההסכם.

<רעות ימין: ובסעיף 9 להסכם הקרן - -

משה גפני: זאת אומרת, הם הביאו את הוראות ההסכם ולפי זה הם פטרו מארנונה, ואתם רוצים לעגן את זה עכשיו בחקיקה.

<רפי גמזו: אמת.

משה גפני: עשרה עובדים, בניין משרדים.

משה גפני: אתם צריכים עוד עובדים שם?

משה גפני: כי אם אני אעזוב את הכנסת אולי אני אבוא לעבוד שם.

משה גפני: הלאה.

<רעות ימין: "פטור ממסים לקרן 4.

<רעות ימין: (א) רהיטים, ציוד, אספקה וכל שאר המצרכים המיועדים לשימושה הרשמי של הקרן, יהיו פטורים בישראל מכל סוגי המס.

<רעות ימין: (ב) כל הכספים והנכסים המשמשים לצורכי הקרן, וכל פעולותיה הרשמיות של הקרן במסגרת מטרותיה, לרבות קניית אמצעי תובלה, יהיו פטורים ממסים כלשהם, לרבות ארנונה על נכסים המוחזקים בידי הקרן והמשמשים לצרכיה, למעט היטל או אגרה.

<רעות ימין: " סעיף 4(א) ו-(ב) נגזר למעשה מסעיף 9 להסכם שקבע פטור ממסים לקרן.

<רעות ימין: אולי נקרא את סעיף (ג) רק למען הסדר הטוב: "(ג) הפטור כאמור בסעיף זה, ככל שהוא נוגע למס ערך מוסף על רכישות בישראל, יוענק בדרך של החזר.

<רעות ימין: " למעשה, שלושת הסעיפים האלה הם לקוחים מתוך סעיף 9 בהסכם ומעגנים אותו בחקיקה.

<רעות ימין: זאת היתה אחת הסיבות הכי מרכזיות - -

משה גפני: רשות המסים פה?

משה גפני: רואים את טביעות האצבעות שלכם.

משה גפני: מה יש אם לא יהיה מס ערך מוסף?

משה גפני: אם לא יהיה מס ערך מוסף, מה יקרה?

משה גפני: הרי הם פטורים מהכל אז למה צריך החזר?

<שרית פלבר: המנגנון כיום להעניק זה לא מהנקודה של פטור על חוק מע"מ אלא בדרך של החזר - -

משה גפני: רק למה צריך לעשות הסדר כפול?

משה גפני: נפטור אותם ממע"מ וזהו, זה לא גוף גדול.

<שגית אפיק: לפטור מלכתחילה.

<רעות ימין: זה ההנחיות - -

משה גפני: לא, אבל היום כבר בוקר חדש יש במדינת ישראל אז אולי הגיע הזמן לשנות?

<טליה דולן-גדיש: מבחינה טכנית זה קשה.

<טליה דולן-גדיש: כיושבת ראש הוועדה ל - - - במשרד האוצר, מבחינה טכנית לא תמיד אתה יכול לתת את הפטור ממע"מ כי כשאתה קונה משהו באיזה חנות - -

משה גפני: אם הייתם מתנהלים אתי, הייתי נותן לכם מסלול קל, מהיר, בלי בעיות.

<טליה דולן-גדיש: אני שייכת לדיון הבא...

משה גפני: לא חשוב.

משה גפני: יש איזה דבר שברשות המסים מאוד מתעקשים על זה, אני עד לרגע זה לא מבין למה.

משה גפני: הדבר היחיד שאני יכול לחשוד זה שהם פוחדים שאם יהיה על משהו פטור ממע"מ אז יחילו את זה גם על עוד משהו.

משה גפני: אבל הרבה יותר קל, הרבה יותר פשוט – אני יכול להגיד לכם גם את המסלול: מדובר על גוף קטן עם עשרה עובדים, מוגדר לחלוטין.

משה גפני: הוא נמצא עכשיו גם בחקיקה, הוא יהיה בעזרת השם בחקיקה.

משה גפני: בשביל מה צריך את התהליך ההפוך הזה?

משה גפני: את הלכת פעם לשלם מע"מ?

<טליה דולן-גדיש: רוב החיים שלי אני משלמת מע"מ.

משה גפני: טוב, אני לא אשנה את זה עכשיו אבל זה מיותר לגמרי.

משה גפני: צריך לתת לגוף הקטן הזה שכולם מכירים בחשיבותו פטור ממע"מ.

משה גפני: פשוט.

משה גפני: על מה בכלל אתם צריכים לשלם מע"מ?

<רעות ימין: על רכישות בארץ כמו מחשב - -

משה גפני: מחשב?

משה גפני: אז תשלמו מע"מ ותקבלו החזר.

<טליה דולן-גדיש: כשהם נכנסים ל"אופיס דיפו" ומבקשים מחשב, "אופיס דיפו" לא יכולה לדעת האם באמת מגיע להם פטור ממע"מ או לא.

<טליה דולן-גדיש: ולכן, - -

משה גפני: בסדר, אז יש להם אישור שהם מקבלים מכוח החוק.

משה גפני: מה הוויכוח?

משה גפני: לא נשנה את זה.

משה גפני: טוב, לא משנה.

משה גפני: יש דברים יותר חשובים שאני רוצה לשנות ברשות המסים.

משה גפני: זה לא בסדר.

משה גפני: זה מתאים למדינה מודרנית, מתאים לה חשיבות מחדש.

משה גפני: אנחנו דנים פה בחוקים חדשים של רשות המסים, שמשנים דברים שהיו בעבר מובנים ופעלו בצורה הזאת.

משה גפני: רשות המסים הסבירה לנו שיש חדשנות.

משה גפני: אישרנו השבוע את הדיווח המקוון.

משה גפני: לא היה עד היום דבר כזה, עם הרבה בעיות שיש לזה.

משה גפני: אמר מנהל רשות המסים: אנחנו בעידן חדש.

משה גפני: גם על זה צריך להגיד את זה.

משה גפני: טוב, על עשרה עובדים אני לא הולך להתעקש אבל בעתיד אני אתעקש.

<שגית אפיק: יש לי שאלה: אתם משתמשים פה במינוח: המצרכים המיועדים לשימושה הרשמי של הקרן.

<שגית אפיק: גם "מצרכים" וגם "שימושה הרשמי של הקרן" – יש משהו שהיא תצטרך להוכיח שזה לשימוש הרשמי שלה?

<רעות ימין: זה פשוט כדי לא להחיל את זה על ציוד אישי.

<רעות ימין: למשל, אם עובד הולך וקונה משהו שהוא אישי שלו והוא לא לצורך שימוש הקרן, זה נלקח מתוך התפיסה של אמנת וינה הדיפלומטית והקונסולרית של מה רוכשים כשגרירות ומה רוכשים באופן פרטי, ויש אבחנה.

<רעות ימין: יכול להיות שהשפה מעט ארכאית.

<שגית אפיק: כן, גם מצרכים זה לקוח - -

משה גפני: מצרכים זה נראה כמו במבה.

משה גפני: ..

<שגית אפיק: בדיוק.

<רעות ימין: זה מה שהוא לשימושה הרשמי של הקרן.

<שגית אפיק: אתם פשוט לקחתם את זה מההסכם משנת 56 והכנסתם את זה לכאן.

<שגית אפיק: אני מקווה שזה יעבור את הנסחית אצלנו כי זה נוסח מאוד ארכאי.

<שגית אפיק: אני לא יודעת אם זה יעבור אצלנו בנסחות.

<רעות ימין: מצרכים לשימוש?

<רעות ימין: זה די מקובל באמנות.

<שגית אפיק: יש לכם ציוד.

<שגית אפיק: גם אספקה, זה מין מילים כאלה...

משה גפני: פעם זה היה רציני, ב-1956.

<שגית אפיק: בסעיף (ב) יש לכם "לרבות קניית אמצעי תובלה".

<שגית אפיק: מה הכוונה אמצעי תובלה?

<רעות ימין: זה בגלל כלי רכב שהם הביאו או רכשו בעבר.

<שגית אפיק: אז למה לא להגיד כלי רכב?

<שגית אפיק: אמצעי תובלה זה גם מונח שלא משמש כל כך בחקיקה.

<שגית אפיק: אבל עכשיו אנחנו בחוק שרית, אני אומרת את זה גם לך.

<שגית אפיק: אני לא יודעת איך זה עובר את הניסוח אצלנו.

<רעות ימין: היו מונחים שהצלחנו להוריד כמו מס יתר, שהיום כבר לא קוראים לו ככה אבל - - - שלא ייצור בעיה עם האמריקאים.

<רעות ימין: כמה שיותר דומה לנוסח האמנה ולכן, זה מחזיר אותנו ל-1956 במובן הניסוח.

<שגית אפיק: אמצעי תובלה, אם נעבור לכלי רכב זה בעייתי?

<שגית אפיק: אפשר לעבור לכלי רכב?

<שגית אפיק: על מצרכים אני אחשוב, אם יעלה לי רעיון אחר.

<שגית אפיק: אני אנסה למצוא מינוח שכלי רכב מכיל את הכל.

<שגית אפיק: אם יהיה לי רעיון על מצרכים, אני אגיד.

משה גפני: טוב, תבדקי אם אפשר לכתוב: כל הכספים הנכנסים לצורכי הקרן וכל פעולותיה הרשמיות של הקרן במסגרת מטרותיה, לרבות קניית כלי רכב.

משה גפני: רגע, לפני זה רציתי להקריא את 4: רהיטים, ציוד וכול שאר המוצרים המיועדים לשימושה הרשמי של הקרן יהיו פטורים בישראל מכל סוגי המס.

משה גפני: אספקה זה נראה כאילו איזה גוף - - - היום לא משתמשים במונחים כאלה.

<רעות ימין: בסדר.

משה גפני: תבדקי את הנוסח הזה.

משה גפני: הלאה.

<רעות ימין: אולי במקום כלי רכב נשנה לאמצעי תחבורה?

משה גפני: מה זה כלי תחבורה?

משה גפני: אופניים חשמליים?

משה גפני: אני נגד.

<שגית אפיק: אמצעי תחבורה?

<שגית אפיק: נבדוק איזה הגדרות יש לנו בחקיקה.

<שגית אפיק: אנחנו מבינים שאתם רוצים את הכל.

<שגית אפיק: זה מה שנעשה.

משה גפני: אמצעי תחבורה נראה אולי בסדר.

משה גפני: הלאה.

<רעות ימין: "סעיף 5.

<רעות ימין: (א) אזרחי ארצות הברית המועסקים על ידי הקרן בישראל ובעלי מענק מטעם ארצות הברית העוסקים בפעולות חינוכיות בחסות הקרן – (1) יהיו פטורים ממס הכנסה בישראל בשל הכנסה המתקבלת במישרין מכספי הקרן; (2) וכן קרוביהם הנלווים אליהם, יהיו פטורים ממסים על רכושם האישי המיועד לשימושם, למעט היטל או אגרה.

<רעות ימין: (ב) בסעיף זה, "רכוש אישי" – למעט נכס שחלה לגביו חובת תשלום ארנונה.

<רעות ימין: " הסעיף הזה, אזרחי ארצות הברית המועדפים על ידי הקרן ובעלי מענק, מדבר בפועל רק על המלגאים, מי שמקבל מלגה מטעם הקרן או בעלי אזרחות אמריקאית בלבד.

<רעות ימין: שאגב, היום מדובר רק על אזרחים אמריקאים שמחזיקים גם באזרחות ישראלית והם לא פטורים.

משה גפני: זאת אומרת, הסעיף הזה לא מדבר על המצב היום בגלל שהיום אין אזרח.

<רעות ימין: אין אבל אם יהיו, ילכו לאותם כללים כמו שחלים על דיפלומטים אמריקאים שאינם תושבים.

<יערה אייזן: בעלי מענק כן קיימים רק עובדי קרן שאינם אזרחים ישראלים לא קיימים.

<יערה אייזן: בעלי מענק הם אזרחים אמריקאים.

<רעות ימין: נכון, אבל הם מקבלים מלגה.

<רעות ימין: לכן לא נכון לקחת מהם מס הכנסה, על המלגה שהם מקבלים מטעם - -

משה גפני: אבל רק על המלגה.

<רעות ימין: רק על המלגה.

מיקי לוי: אז לא לוקחים או כן לוקחים?

משה גפני: על המלגה לא לוקחים.

מיקי לוי: בסדר, היו כאן רעיונות של רשות המסים לקחת - -

מיקי רוזנטל: לא, זה היה בהקשר אחר שצריך לפטור אותו על הפוסט-דוקטורטים.

משה גפני: כן, כן, זה משהו אחר.

<שגית אפיק: - - - הם פוסט-דוקטורנטים.

משה גפני: אבל פה פטורים, ומעכשיו זה - - -

מיקי לוי: למה מה קרה?

מיקי לוי: ככה נאבד את כל המוחות.

מיקי רוזנטל: אתמול היה את הנתון.

מיקי רוזנטל: 23% ירידה.

מיקי רוזנטל: זה מטורף.

מיקי רוזנטל: המדינה פשוט מעיפה מפה את האנשים הטובים.

<רעות ימין: "6.

<רעות ימין: (א) דין אזרחי ארצות הברית המועסקים על ידי הקרן בישראל וכן בעלי מענק מטעם ארצות הברית המועסקים בישראל בפעולות חינוכיות בחסות הקרן,- -

משה גפני: מה זה "חסות"?

<רעות ימין: במסגרת הקרן.

משה גפני: אז תכתבי: במסגרת הקרן.

משה גפני: בחסות זה משהו אחר.

משה גפני: במסגרת זה יותר נכון.

משה גפני: בחסות הקרן זה רחב מאוד שאנחנו לא יודעים מה זה.

משה גפני: בחסות הקרן זה אם הוא מופיע במודעה בעיתון?

<רעות ימין: לא, בעלי מענק - -

משה גפני: במסגרת הקרן.

משה גפני: בחסות זה לא מילה משפטית שאפשר להסביר אותה.

<רעות ימין: דין אזרחי ארצות הברית המועסקים – זה עוד פעם, המלגאים ובעלי אזרחות אמריקאית בלבד.

<רעות ימין: - - "המועסקים בישראל בפעולות חינוכיות בחסות הקרן, יהיה כדין אזרחי ארצות הברית המועסקים על ידי שגרירות ארצות הברית, בנוגע לתשלום דמי ביטוח ולזכאות לגמלאות לפי חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן – חוק הביטוח הלאומי).

<רעות ימין: " אני אסביר למה הכוונה - -

משה גפני: הביטוח הלאומי מבין על מה מדובר?

<דני זקן: כן.

משה גפני: הסתדרתם?

<דני זקן: כן.

<דני זקן: אני סגן סמנכ"ל ביטוח וגביה.

<דני זקן: היינו מעורבים גם בניסוח של החוק וזה מקובל עלינו.

משה גפני: מה זה אומר מבחינתכם?

<דני זקן: נסביר רק ממש בקצרה: כדי להבין מה קורה היום מבחינת שגרירות ארצות הברית - אנחנו מדברים על שגרירות ארצות הברית בתל-אביב פלוס הקונסוליה פה, בירושלים.

<דני זקן: יש שם שני סוגים של אוכלוסיות: יש אוכלוסייה שהיא בעלת אזרחות אמריקאית בלבד, ויש את הסוג השני שהם בעלי אזרחות אמריקאית שהם גם בעלי אזרחות ישראלית או רישיון ישיבת קבע בישראל.

<דני זקן: זה שני סוגים שונים.

<דני זקן: מי שהוא בעל אזרחות אמריקאית בלבד, חוק הביטוח בכלל לא חל עליו.

<דני זקן: כל מערכות הסחר, כל המנגנונים, הם מתנהלים מול ארצות הברית ולא נוגע בכלל לחוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי.

<דני זקן: הקבוצה השנייה היא הקבוצה הרלוונטית, שיש להם אזרחות ישראלית במקביל או רישיון ישיבת קבע כמו למשל פה, בקונסוליה במזרח ירושלים.

<דני זקן: זו אוכלוסייה שהיא מבוטחת לחוק ביטוח לאומי, חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

<דני זקן: השגרירות מדווחת עליהם כעובדים שכירים לכל דבר, מנכים דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות, והזכויות שלהם הן שוות ערך לכל אזרח ישראלי רגיל שחי ועובד פה, בישראל.

<רעות ימין: וזה דה-פקטו מה שיהיה גם בקרן כי הקרן היום, העובדים בה הם בעלי אזרחות כפולה והם משלמים ושילמו גם לפני החוק וימשיכו לשלם גם אחרי החוק דמי ביטוח לאומי.

<רעות ימין: הפטור הוא רק למלגאים שלא היו מבוטחים ולא ישלמו, ובעצם לבעלי אזרחות אמריקאית בלבד.

<טמיר כהן: אפשר שאלה?

<טמיר כהן: לגבי העובדים של השגרירות האמריקאית, הם שונים מעובדים בשגרירויות אחרות?

<דני זקן: אנחנו נכנסים למשהו קצת יותר עמוק, לחוק הביטוח הלאומי - -

משה גפני: תענה בכן ולא.

<דני זקן: המבחן אצלנו זה האם המעסיק נחשב תושב ישראל, כן או לא?

<דני זקן: ברגע שהמעסיק הוא לא תושב ישראל כמו מרבית השגרירויות הזרות, במצב כזה חלה חובת תשלום אישית על העובד עצמו, אם הוא תושב ישראל.

<דני זקן: כלומר, הוא צריך לפנות אלינו כמו שעצמאי משלם באופן אישי את דמי הביטוח בגינו, אז בגלל שאותו עובד שכיר, המעסיק שלו הוא לא תושב ישראל, הם צריכים לפנות אלינו.

<דני זקן: אבל בחוק יש גם אפשרות שהשגרירות מיוזמתה מבקשת לבוא ולפתוח תיק ולדווח שירות לביטוח הלאומי אבל זה וולונטרי לחלוטין.

<דני זקן: ופה, במקרה הזה, השגרירות האמריקאית כן הסכימה לבוא ולדווח.

משה גפני: התעורר בי חשד כשראיתי אתכם יושבים פה, אז אפשרתם לכם להמשיך שאולי היה ויכוח.

משה גפני: אני פשוט מחפש בכל חוק איזה ויכוח.

משה גפני: אז אין?

משה גפני: היה.

<רפי גמזו: 13 שנה היה.

רחל עזריה: אז זה הפתרון?

רחל עזריה: לשלוח ל-13 שנה?

משה גפני: אז מה באמת עשיתם כשלא היה חוק.

משה גפני: מה עשיתם?

משה גפני: מה היה בפועל?

<רעות ימין: בפועל יש עובדים שהם בעלי אזרחות כפולה והם שילמו ביטוח לאומי - -

משה גפני: כן?

משה גפני: זה היה המצב?

משה גפני: החוק לא משנה את הסטטוס הזה.

<רעות ימין: הוא מעגן את המצב הקיים.

משה גפני: הלאה.

<רעות ימין: "6.

<רעות ימין: (ב) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכויותיהם של אזרחי ארצות הברית המועסקים על ידי הקרן בישראל, בשל תקופות שקדמו ליום תחילתו של חוק זה אשר שולמו בעדן דמי ביטוח לפי חוק הביטוח הלאומי.

<רעות ימין: " כמובן, אנחנו לא רוצים לפגוע במי שכן שילם דמי ביטוח לאומי ומגיעות לו זכויות.

<שגית אפיק: ישמרו לו הזכויות לעתיד.

<שגית אפיק: מה שהיה מגיע לו לפי מה שהוא שילם עד עכשיו.

<רעות ימין: "סעיף 7.

<רעות ימין: שר החוץ ממונה על ביצוע חוק זה.

<רעות ימין: סעיף 8.

<רעות ימין: (א) תחילתו של חוק זה, למעט סעיפים 4, 5 ו-6(א), ביום כ"ג בטבת התש"ס (1 בינואר 2000).

<רעות ימין: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), הפטור מארנונה על נכסים - -

משה גפני: רגע, שנייה.

<שגית אפיק: אמרת 2000.

<רעות ימין: אני אסביר: מאיפה שנת 2000 ולמה בעצם אנחנו מחילים את זה?

<רעות ימין: מה המשמעות של סעיף 8?

משה גפני: זאת אומרת, תחילתו של חוק זה – השם של החוק - -

<רעות ימין: זאת אומרת שהישות המשפטית של הקרן והפטור מארנונה יחולו למעשה משנת 2000.

<רעות ימין: למה אנחנו מחילים את זה משנת 2000?

<רעות ימין: כי אנחנו מחזיקים בידינו מכתב של עיריית תל-אביב משנת 2000 שמאשר לקרן את הפטור מארנונה.

<רעות ימין: כדי לפטור גוף מסוים מארנונה זה צריך להיות בחקיקה.

<רעות ימין: מאחר וזה לא נעשה על פי חוק אלא על פי המחויבות ההסכמית שלנו, חשבנו שנכון - -

משה גפני: מישהו עלול להיפגע מהרטרואקטיביות הזאת?

<רעות ימין: לא, להיפך.

<רעות ימין: זו בעצם היתה דרישה בסופו של דבר של העירייה ומשרד הפנים לבוא ולהסדיר - -

משה גפני: אבל אמרת קודם שיש שני מקרים של תביעה נגד הקרן.

<רפי גמזו: לא בתחום הזה.

<רפי גמזו: בתחום של מלגאים - -

משה גפני: לא, אבל אם אתה הופך להיות ישות משפטית - -

<רעות ימין: הם רק יקבלו עכשיו מענה שלא ניתן להם כי כרגע - -

משה גפני: מה היה עד היום?

<רעות ימין: הקרן הוציאה - -

משה גפני: בא סטודנט ותבע גם את מחלקת המדינה האמריקאית, להם יש חסינות אז לא היה לו ממי להיפרע.

משה גפני: הוא תבע את הקרן שטענה להגיע ל - - - ובית המשפט קיבל את הטענה הזאת ולכן, לא היה לו ממי להיפרע, אז הוא הוסיף את מדינת ישראל כצד ולכן, מדינת ישראל מנהלת הליך מולו על אף שאין לה יד ורגל בשיבוץ המועמדים הישראלים בחו"ל.

משה גפני: יש מוסד אמריקאי שאחראי - -

משה גפני: אם עכשיו עושים את החוק הזה מ-2000, יהיה לאותו סטודנט ישות משפטית שהוא יכול לתבוע.

<יערה אייזן: לתבוע, והקרן מקבלת את זה על עצמה.

<יערה אייזן: היא הסכימה - -

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: על פי רוב, ברטרואקטיבי יש לנו בעיה משפטית מכיוון שאנחנו כאילו עושים רע לאנשים אחורנית ואז הם לא היו בעניין.

משה גפני: אתן טוענות שאין פה שום דבר רע שקורה כתוצאה מזה, להיפך.

משה גפני: עיריית תל-אביב ביקשה את זה, שהיא גורם - ואותם שני סטודנטים או שני מקרי התביעה, זה עושה להם טוב כי אז יש להם מול מי להתדיין.

משה גפני: עד היום לא היה להם.

<שגית אפיק: את הפטורים מהמסים אתם מחריגים.

<שגית אפיק: תחילה רטרואקטיבית.

<רעות ימין: נכון.

<רעות ימין: מאחר וכל מה שהיה פטור ניתן, הפטורים ניתנו במסגרת - - - דרך השגרירות ולא במעמד עצמאי של הקרן, ולא מחילים את זה רטרואקטיבית כי מה שניתן ניתן, ומה שלא ניתן לא ניתן

<שגית אפיק: הפטור של סעיף 5 ניתן עד היום או שהוא לא ניתן?

<רעות ימין: הפטור ניתן בגלל שחלק מהדברים ניתנו דרך השגרירות למעשה.

<רעות ימין: "8.

<רעות ימין: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), הפטור מארנונה על נכסים המוחזקים בידי הקרן והמשמשים לצרכיה כאמור בסעיף 4(ב), יחול מיום כ"ג בטבת התש"ס (1 בינואר 2000) ואילך.

<רעות ימין: " זה בדיוק העניין של התחולה הרטרואקטיבית של הארנונה משנת 2000.

<שגית אפיק: אבל למה זה "על אף הוראות סעיף קטן (א), אם (א) הוא גם ב-1 בינואר 2000?

<רעות ימין: כי (א) מדבר על כל סעיף 4, ואנחנו רצינו להחריג רק את 4(ב).

משה גפני: אז תכתבו ככה – אם אתם לא רוצים זה בסדר אבל תכתבו ככה: תחילתו של חוק זה, למעט סעיפים 4, 5 ו-6 יחולו מה-1 בינואר 2000 כולל מה שאתם כותבים בסעיף (ב) וזהו.

משה גפני: נראה מסובך...

<רעות ימין: - - -

מיקי רוזנטל: הוא למד משפטים ב...

משה גפני: יש בעיה?

<שגית אפיק: תשקלו.

<רעות ימין: זה עבר את מחלקת נסח החוק במשרד המשפטים.

משה גפני: תנסי לעבור את הנסחית פה.

משה גפני: את ניסית פעם לעשות את זה?

משה גפני: יש סעיף 8, לא (א) ו-(ב).

משה גפני: יהיה סעיף 8(א) ובסופו יהיה מה שאתם כותבים בסעיף (ב).

<רעות ימין: אוקי.

<רעות ימין: אין בעיה.

משה גפני: זה נראה יותר מסובך כאילו התכוונתם פה למשהו.

משה גפני: כולל נכסים המוחזקים בידי הקרן כאמור בסעיף 4(ב).

משה גפני: בסדר?

משה גפני: לא לכתוב את התאריך פעמים.

משה גפני: אפשר להצביע על זה?

מיקי רוזנטל: אני לא מצביע.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: הצעת חוק קרן חינוך ארצות הברית-ישראל, התשע"ז-2017.

משה גפני: נוסח החוק כפי שהובא על ידכם עם התיקונים הקלים שעשינו, והם ייכנסו בתוך החוק.

משה גפני: מי בעד אישור הצעת החוק ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד.

משה גפני: בעד – 2

משה גפני: נמנעים – אין <הצעת חוק קרן חינוך ארצות הברית-ישראל, התשע"ז-2017, אושרה.

משה גפני: >

משה גפני: תודה רבה לכם.

משה גפני: רגע, תלמידי ישיבות לא יכולים לקבל פה כלום?

<רפי גמזו: ודאי.

<רפי גמזו: שיפנו ויגישו מועמדות ל"פולברייט" וייסעו לארצות הברית.

משה גפני: יש מחלקה כזאת גם?

<רפי גמזו: אין לנו מחלקה לתלמידי ישיבות.

מיקי רוזנטל: בהצלחה גדולה.

מיקי רוזנטל: אתם עושים דברים חשובים.

<רפי גמזו: תודה רבה.

משה גפני: כן.

משה גפני: שמענו שאתם באמת טובים בעניין הזה.

משה גפני: אולי נתן לכם עוד משהו לעשות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.