ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 229, 2017-07-19 09:30

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: היום נקבל דיווח משרת העלייה והקליטה חברת הכנסת סופה לנדבר, על פעילות משרדה, תכנית עבודתו ותקציבו.

אברהם נגוסה: אני שמח לארח היום את השרה, שאנחנו כל הזמן עושים כמה שאפשר בקליטת העלייה, אנחנו כחברי כנסת בתפקידנו והיא כשרה.

אברהם נגוסה: סעיף 123.ז לתקנון מחייב שרים להופיע בפני הועדה העוסקת בתחום.

אברהם נגוסה: תפקידנו כוועדה הוא לבקר את פעילות המשרד ולוודא שתקציבו אכן מגיע ליעדו, בהתאם לתכנית העבודה שלו.

אברהם נגוסה: במסגרת זו היום נקבל את הדיווח.

אברהם נגוסה: הועדה מצפה מהשרה במסגרת הדיווח שתתייחס גם לנושאים כמו הנגשת המידע לעולים ותושבים חוזרים, דבר שני, דיון ציבורי שאתמול קיימנו במסגרת יום הדיור הציבורי שציינו בכנסת, ורוצים גם לשמוע צפי של עלייה והיערכות המשרד בהתאם, וכמובן אנחנו גם מצפים לשמוע על תכנית הוואוצ'רים להכשרה מקצועית.

אברהם נגוסה: בהמשך יעלו שאלות במסגרת הדיווח.

אברהם נגוסה: יחד איתי חבריי חברי הכנסת מוטי יוגב, חבר הכנסת חאמד עאמר וחבר הכנסת יהודה גליק.

אברהם נגוסה: נתחיל עם השרה, בבקשה.

אברהם נגוסה: גם המנכ"ל כמובן אלכס קושניר נמצא איתנו והסמנכ"ל חביב קצב, צוות משרד הקליטה ונציגי המשרדים האחרים.

סופה לנדבר: בוקר טוב, תודה אדוני היושב ראש.

סופה לנדבר: חבריי חברי הכנסת, נציגי משרד העלייה והקליטה, רשויות, סגני ראשי ערים, ארגוני עולים, וכל מי שנמצא כאן.

סופה לנדבר: אדוני, אתה התחלת את הצגת הועדה שלך בזה ששרים נדרשים להגיע לוועדה.

סופה לנדבר: אני רוצה לציין שאני בלי דרישות מגיעה לוועדה, ובמהלך חודשים מאז שאני שוב שרת העלייה והקליטה, אני דואגת להגיע לוועדות לא בגלל שזה נדרש, אלא בכלל שכך אני רואה את עבודת השרים, להיות בתוך העניינים, בתוך הדברים ולפתור אותם גם בשותפות מלאה של ממשלת ישראל וכנסת ישראל.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד, כמובן שכאשר אתם תראו את ההצגה של משרד העלייה והקליטה, לא תוכלו להתאפק ולא להגיד שיש לנו הישגים רבים במשרד.

סופה לנדבר: אנחנו עושים המון דברים חדשים וממלאים את סל השירות לעולה חדש עם המון דברים חדשים ומחזקים את הדברים, אבל החלטתי להתחיל גם בקשיים.

סופה לנדבר: גם אצלנו יש קשיים, וגם כדי לפתור אותם צריכים יחד, ויכול להיות שבכמה דברים יש דברים וקשיים של כל המדינה, לא רק של משרד העלייה והקליטה אלא של כל הממשלה, של כל הכנסת וכל החברה הישראלית.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך, יכול להיות שאתה יודע, יכול להיות שגם חברי הכנסת יודעים, ואם הם לא יודעים אני אגלה כאן דבר.

סופה לנדבר: יש לי 12 מרכזי קליטה שכולם מיועדים לקליטה ראשונית של יוצאי אתיופיה.

סופה לנדבר: מה אפשר לעשות שעולים חדשים שמגיעים למדינת ישראל זה לא מרכזי קליטה, אלא קליטה ישירה.

סופה לנדבר: אבל כך החליטה המדינה, יש לי 12 מרכזי קליטה שמיועדים לקליטה ראשונית של יוצאי אתיופיה, ואני כאן רוצה להגיד שבינתיים יש תפוסה של שליש.

סופה לנדבר: שני שליש ריקים.

סופה לנדבר: המון של כסף, ים של כסף נשפך, ועלויות האחזקה גבוהות ביותר.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד כאן בועדה הזאת, בישיבה הזאת, שאני קוראת לממשלת ישראל לבצע מיד את ההחלטה על הגעה לכאן של יוצאי אתיופיה, להעלות את הזכאים תיכף ומיד, לא יכול להיות שאנחנו מבזבזים כסף על מקום ריק, זה מקום שמיועד ליוצאי אתיופיה לאחר החלטת הממשלה.

סופה לנדבר: אני הייתי שותפה שלך, ועכשיו אתה שותף שלנו, צריכים דחוף ומיד להביא אותם לכאן.

סופה לנדבר: זכאים צריכים להיות במרכזי קליטה במדינת ישראל ולהתחיל תהליך של קליטה ראשונית.

סופה לנדבר: יש עוד בעיה שאתה התחלת מזה, בעיית הדיור.

סופה לנדבר: בעיית הדיור היא בעיה של כל המדינה.

סופה לנדבר: אני יודעת שאתמול הייתה גם ישיבה אצלך וצוין יום הדיור, אבל אני רוצה את תשומת ליבם של חברי הכנסת.

סופה לנדבר: נכון שהתור של משרד העלייה והקליטה הוא תור גלוי שבמשך שנים, מאז שאני שרת העלייה והקליטה אמרתי, תור גלוי, כל עולה חדש שמגיע למשרד העלייה והקליטה יודע את המספר שלו בתור.

סופה לנדבר: אבל יחד עם זאת, אני לא טומנת את הראש בחול, אני יודעת שעשיתי לא מעט דברים כדי לפתור את בעיית הדיור.

סופה לנדבר: אמנם אני לא שרת הבינוי והשיכון, אני שרת העלייה, ואני צריכה לקבל דירות ממשרד השיכון ולאכלס אותן.

סופה לנדבר: זה מה שאני חייבת לעשות לפי הפרוטוקול, לפי החוק.

סופה לנדבר: אבל בגלל שאני לא טומנת את ראשי בחול אני מנסה להביא פתרונות.

סופה לנדבר: נכון להיום במדינת ישראל יש 157,000 איש שמקבלים ממדינת ישראל השתתפות בשכירות.

<קריאה: הרבה יותר.

סופה לנדבר: הרבה יותר, כן.

סופה לנדבר: אז 175,000 משפחות.

סופה לנדבר: התור שלנו, של משרד העלייה והקליטה נכון להיום הוא 24,000 איש.

סופה לנדבר: התור של זכאים של משרד השיכון, ואתם כנראה דיברתם על כך אתמול, שהזכאות ודרישות של משרד השיכון הן הרבה יותר קשוחות וקשות.

סופה לנדבר: תור של משרד השיכון הוא 3,000.

סופה לנדבר: אם אפילו ניקח את הסך הכל של 30,000, איפה יתר האנשים?

סופה לנדבר: אז זו בעיה לא רק של משרד העלייה והקליטה, זו בעיה לאומית.

סופה לנדבר: בגלל זה אני חושבת שצריכה להיות החלטה לאומית של מדינת ישראל, של ממשלת ישראל, לגיוס משאבים לבניה ציבורית.

אברהם נגוסה: אתמול עלתה הצעה פה לקראת 70 שנה להקמתה של מדינת ישראל, לצאת במבצע לתת פתרון ל-30,000 זכאי הדיור הציבורי.

אברהם נגוסה: נשמח שתתייחסי, וגם אמרנו שמשרדך יגיש תכנית.

סופה לנדבר: אני חושבת שיש לנו תכניות, אבל אני בתחילת הנאום שלי אמרתי שאני כמשרד העלייה והקליטה, לא משרד הבינוי והשיכון.

סופה לנדבר: אני לא חייבת לבנות, אני חייבת לקבל פתרונות ממשרד השיכון.

סופה לנדבר: אז מי שצריך להביא לכאן את הפתרונות זה משרד האוצר יחד עם משרד השיכון, ואני צריכה לקבל.

סופה לנדבר: וזה שאני לקחתי על עצמי לקבל, רבותיי חברי הכנסת, את הבניה על קרקע חומה, זו יוזמה של משרד העלייה וקליטה ושלי.

סופה לנדבר: בקדנציה הקודמת אני הייתי היחידה שבנתה דיור ציבורי.

סופה לנדבר: אנחנו גם בקדנציה הזאת ממשיכים.

סופה לנדבר: אתם יכולים להגיד "מה זה 1,486 דירות" שאנחנו מתחילים לבנות אותן יחד עם השותפים שלנו, שותפים מוניציפליים, אבל אני לא אחראית כאן רבותיי, ולא יכולה לקחת אחריות על עצמי על פתרונות דיור לכל המדינה ולכל העולים.

סופה לנדבר: מי שצריך וחייב להביא את הפתרונות זה משרד האוצר יחד עם משרד השיכון.

סופה לנדבר: זה שאנחנו לוקחים על עצמנו יזמות ולוקחים את הבניה על קרקע חומה, אנחנו לא אחראים על התנגדות של שכנים, על ועדות תכנון.

סופה לנדבר: אנחנו דורשים ממדינת ישראל פתרונות למשרד העלייה והקליטה לאותם אנשים שנמצאים אצלנו בתור.

סופה לנדבר: זה שאנחנו לוקחים על עצמנו יזמות ואנחנו בונים, זה לא מינוס, זה פלוס, ועל זה צריכים לדבר.

סופה לנדבר: עכשיו בוועדת הכספים, לא מזמן, לפני כמה ימים, עם התנגדות והרעש שהיה, קיבלנו את הכספים הקואליציוניים שמפלגת ישראל ביתנו דאגה להביא אותם בקדנציה הזאת, ואנחנו עכשיו יוצאים עם מכרז, בעוד כמה שבועות, עם מכרז על למעלה מ-2,000 יחידות דיור.

סופה לנדבר: אז אם אתם תגידו שזה לא פתרון, נכון, זה טיפה בים.

סופה לנדבר: אבל לפני כמה ימים הועדה לחברה וכלכלה של ממשלת ישראל החליטה לגייס מיליארד שקל ל-1,000 פתרונות דיור.

סופה לנדבר: מיליארד שקל ל-1,000 פתרונות דיור, ואיפה 127,000 איש שהיום הם כן זכאים, ואני טוענת שהם כן זכאים, הם פשוט לא נמצאים רשמית בתור, אבל אלה אנשים שהם זכאים, ולכן אני חושבת שצריך להיות תכנון של כל הממשלה, של כל המדינה.

סופה לנדבר: אני יכולה להגיד היום שהתחלנו לבנות יחד עם רשות מוניציפלית, ואני רוצה להגיד שיש ראשי ערים שהחליטו יחד איתנו להרים את הדגל של הבניה, אבל יש ראשי ערים במרכז המדינה, ואתם חברי כנסת צריכים לדאוג לכך שהחברים האלה, ראשי הערים, ידאגו לבניה יחד איתנו, לבניה על קרקע חומה.

סופה לנדבר: רבותיי, אנחנו נעשה כאן הצגה של דברים שאנחנו עשינו במשרד העלייה והקליטה, הצגה שאתם תראו מה מאפיין היום את העבודה של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: יוזמות רבות, פעילות אינטנסיבית, הגברה ועידוד עלייה שאנחנו גם לקחנו את זה על עצמנו, אנחנו ולא אף אחד אחר, אנחנו יחד עם השותפים שלנו, עם הסוכנות היהודית, עם ההסתדרות הציונית, עם לשכת הקשר נתיב.

סופה לנדבר: אנחנו עם אופק ישראלי לקחנו על עצמנו על משרד עידוד העלייה, ואנחנו מבצעים את זה בהצלחה רבה, אני יכולה להגיד.

סופה לנדבר: עכשיו אנחנו נמצאים בקיץ של עלייה.

סופה לנדבר: נכון שיש מדינות שאין שם היום דחיפה מהמדינות האלה, כמו צרפת, ואני רוצה להגיד שיש שם ירידה, אבל אנחנו ממשיכים לדאוג שהעולים מצרפת ימצאו כאן בית עם המון פעילויות, עם הורדת חסמים, עם פעילות אינטנסיבית למען עולים מכל המדינות ומצרפת בפרט.

סופה לנדבר: אבל היום אנחנו נמצאים במצב של פלוס 6%.

סופה לנדבר: אתם עכשיו תראו עוד כמה דברים, אנחנו עושים עידוד עלייה, לא ממתינים שהעולים יגיעו לכאן, אנחנו עושים פעילות רבה עם השותפים שלנו בשלט רחוק, לפני שהעולים מגיעים.

סופה לנדבר: פתחנו אולפנים ללימוד השפה העברית, אנחנו עושים הכל למען עידוד העלייה, למען מדינת ישראל, למען החברה והמשק.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שאתם תשמעו היום על הרחבת סל סיוע רחב לעולים ותושבים חוזרים.

סופה לנדבר: אנחנו משפרים, שיפור שירות אנחנו עושים.

סופה לנדבר: אתם דיברתם באחת הועדות שחסרה אינפורמציה לעולים החדשים.

סופה לנדבר: אצלנו לא נכון, אצלנו האינפורמציה פתוחה לכל עולה שמגיע למדינת ישראל.

סופה לנדבר: לפני שהוא מגיע ובזמן שהוא מגיע.

סופה לנדבר: לדוגמה, אחת מהחוברות שהוצאנו.

סופה לנדבר: פתחנו מרכז מידע ואתם יכולים לחייג בטלפון, כוכבית 2994, כדי שכל מידע בכל השפות לכל עולה, כולל מה שאנחנו נותנים בסניפים שלנו, יהיה על השולחן של העולה החדש.

סופה לנדבר: אתם תשמעו על שיפור שירות, על טיפוח הון אנושי, על תשמעו היום על זימון תורים, על זה שאנחנו שמים את העלייה בראש סדר העדיפויות של המדינה כולה, הגדלה של תקציב, פעילות למען עולים, על השותפים שלנו, על זה שאנחנו, אנחנו, תשימו לב, משרד העלייה והקליטה, אנחנו מחזקים את הנגב והגליל.

סופה לנדבר: אנחנו יזמנו פרויקט נגב וגליל לצערי בלי שותפים, ואתם תשמעו על פיתוח הנגב והגליל שלקח על עצמו משרד העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: נכון, אנחנו רוצים שהעולים יבחרו את המקום, אבל אנחנו גם מאכלסים את הנגב והגליל.

סופה לנדבר: אתם תשמעו על הסברה, על עבודה מול כל עולה, על פרוייקטורים, עובדי משרד עלייה וקליטה מול כל עולה, על תעסוקה, על יזמות, על מדענים עולים.

סופה לנדבר: יש לנו המון הישגים, על ההישגים האלה אתם תשמעו עכשיו בהצגה של משרד העלייה והקליטה, ולדעתי תתרשמו מאוד.

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולכם, קודם כל תודה רבה על ההזדמנות להציג את הפעילות של המשרד בחצי השנה של 2017, אני רוצה להתחיל מתודה לעובדים של המשרד, חלקם הקטן נמצא פה גם סביב השולחן וגם בשורה השניה, אתם פשוט צריכים להבין שהם אנשים שעובדים, הם לא באים לעבודה.

אלכס קושניר: הם באים לעבוד מתוך תחושת שליחות ועובדים שעות לא שעות על מנת שהעולים באמת יוכלו לקבל את כל השירותים שמגיעים להם וגם יותר מזה.

אלכס קושניר: אז אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולהגיד לכל העובדים תודה על המאמץ שהשקעתם בחצי השנה הזאת, ואני בטוח שאנחנו גם נגביר את המאמץ לקראת החצי שנה השניה וגם כשנבוא לפה בסוף 2017, אדוני היושב ראש, אנחנו נוכל להציג לכם את המשך ההישגים שלנו.

אלכס קושניר: אני אתחיל את המצגת בהצגת נתונים ואחרי זה אשמח להעביר את המקל לסמנכ"לים המקצועיים של המשרד שכל אחד יציג את הפעילות של התחום שלו, ואחרי זה גם נוכל לסכם וכמובן בסוף הדיון אני מאוד אשמח אם השרה תסכם.

סופה לנדבר: גם נענה על שאלות.

אלכס קושניר: כמובן.

אלכס קושניר: כאן אתם יכולים לראות את נתוני העלייה בחלוקה של המדינות, אתם יכולים לראות עלייה כמעט בכל המדינות, רוסיה, אוקראינה, בלרוס, ברזיל, ארגנטינה.

אלכס קושניר: יש כאן ירידה משמעותית בעלייה מצרפת, ואנחנו לא מחכים שהדברים בצרפת ישתנו, אנחנו משנים את הדברים כאן.

אלכס קושניר: לפני כשבוע השרה יזמה דיון אצלנו במשרד יחד עם כל השותפים שעוסקים בעידוד עלייה, מוסדות לאומיים, ואנחנו כרגע בונים תכנית על מנת לראות איך אנחנו משפרים את המספרים האלה, גם בנושא של עידוד העלייה וגם בנושא של קליטת העולים מצרפת, כי אנחנו מבינים שמדובר בכלים שלובים, שקשורים אחד לשני.

סופה לנדבר: אני חושבת שאתה צריך להגיד שבצרפת נכון להיום יש 9,000 תיקים רדומים, זאת אומרת קיבלו אישורים והתיקים רדומים.

סופה לנדבר: אנחנו לא ממתינים שהם יגיעו אלינו.

סופה לנדבר: אנחנו עושים פעילות עם מוסדות לאומיים, כדי להגיע לבית של כל עולה מתוך הרשימה הזאת, כדי לדאוג להביא אותם למדינת ישראל ו- - - את כל הפרויקטים שיש לנו במשרד העלייה והקליטה ובמדינה.

מרדכי יוגב: זה 2016-2017 המספרים עד כאן?

אלכס קושניר: כן, עד כאן.

אלכס קושניר: זה אותה תקופה.

אלכס קושניר: חציון-חציון.

אלכס קושניר: אז אנחנו רואים שיש עלייה קטנה, אנחנו צפויים במהלך חודש אוגוסט לקבל כ-6,000 עולים, הולך להיות חודש מאוד אינטנסיבי, מאוד עמוס אצלנו במשרד, וגם אני רואה פה כמה נציגים של רשויות שקולטות את העולים בסוף, אז קודם כל תודה לכם ובוקר טוב, תודה שבאתם, גם לכם מחכה קיץ מאוד עמוס בקליטת העלייה.

אלכס קושניר: תושבים חוזרים, אתם יכולים לראות שיש לנו ירידה משמעותית מאוד בקצב חזרתם של הישראלים הביתה.

אלכס קושניר: אנחנו בשנה הבאה לקראת 70 שנה למדינת ישראל, הולכים לצאת לתכנית ייעודית מיוחדת.

סופה לנדבר: אנחנו מבקשים מממשלת ישראל לאשר לנו פרויקט "חוזרים ב-70".

אלכס קושניר: כמו שהשרה אמרה הפרויקט ייקרא חוזרים ב-70, אנחנו מכינים את התכנית הזאת, היא תהיה מקיפה, היא בעצם תקיף את כל תחומי הסיוע שאנחנו יכולים לתת לתושבים החוזרים, על מנת לעודד אותם לחזור למדינה.

אלכס קושניר: כאן אתם יכולים לראות, כמו בכל שנה גם השנה רוב העולים מתרכזים באזור של חדרה וגדרה.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות, תל אביב, ירושלים, נתניה, חיפה, בת ים, אשדוד, באר שבע, רעננה, ראשון לציון ואשקלון, אלה הערים שקלטו בחציון הזה הכי הרבה עולים, וכמו שהשרה אמרה - - -

יהודה גליק: זה חיפה –באר שבע, לא חדרה גדרה.

אלכס קושניר: באר שבע זה יוצא מן הכלל.

אלכס קושניר: וגם חיפה.

אלכס קושניר: חיפה ובאר שבע, אתה יודע, שתי ערים - - -

סופה לנדבר: לא, חיפה קולטת עלייה.

סופה לנדבר: וגם היינו אתמול בבאר שבע, זה נקרא משרד העלייה והקליטה על גלגלים, נפגשנו עם המון עולים שהגיעו בפרויקטים שונים של משרד העלייה והקליטה, יחד עם הסוכנות, תענוג.

מרדכי יוגב: יש שם גם עבודה טובה.

סופה לנדבר: בכל מקום עבודה מצוינת.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שראשי הערים והערים הקטנות, יודעים לקלוט בצורה אינדיבידואלית, בצורה איישת, ועושים קליטה נהדרת.

אלכס קושניר: בהמשך לדברייך, השרה, יושב פה סגן ראש העיר יוקנעם.

אלכס קושניר: לפני שבוע הייתי בסיור אצלו - - -

סופה לנדבר: רק הוא?

אלכס קושניר: לא, פשוט הייתי לפני שבוע בסיור אצלו ואני רוצה לציין - - -

<סימון אלפסי: לפני שבוע גם היית אצלנו.

סופה לנדבר: זה אומר שאנחנו - - -

אלכס קושניר: לא יושבים במשרד.

אלכס קושניר: אבל אני רוצה להגיד שהעולים סיפרו איך סגן ראש העיר בעצמו לקח את המזוודות והעלה אותם יחד לדירה.

אלכס קושניר: בהמשך למה שאמרת שברשויות הקטנות מקבלים כל עולה.

<קריאה: זה יותר טוב ממנוי בחדר כושר.

אלכס קושניר: כמו שאמרנו, המדיניות שלנו זה כן לאכלס וכן לחזק את הפריפריה, ולכן יש לנו את תכנית נגב גליל שעובדת כבר כמעט שנה והייעוד שלה בעצם זה לתת סיוע תוספתי לעולים במגוון תחומים, על מנת למשוך אותם לאזורי נגב וגליל, ואתם יכולים לראות שלעומת הגרף הקודם שבו ראיתם את הרשויות הגדולות, ברשויות הקטנות אתם יכולים לראות כמעט בכל רשות, נהריה, אילת, כרמיאל, צפת, נצרת עלית, עכו, עפולה, טבריה, עלייה בכמות העולים שמגיעים לרשויות האלה, ותראו את הפערים.

אלכס קושניר: 116 בשנה שעברה מול 330 השנה, 115 מול 245.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אני חושב שגם התכנית שלנו עובדת, וגם הרשויות עצמן מייצרות תנאים כאלה טובים, שהעולים בסופו של דבר מגיעים ל - - -

סופה לנדבר: אבל אני חושבת שאתה צריך לספר על התוכן.

אלכס קושניר: זה השקף הבא.

אלכס קושניר: התכנית בעצם נותנת סיוע בכמה תחומים, קודם כל מענק הסתגלות שמחולק לשלושה תשלומים, אתם יכולים לראות לפי ההרכב המשפחתי, הוא מתחיל מ-11,000 שקלים ומגיע ל-20,000 שקלים למשפחה עם שלושה ילדים.

אלכס קושניר: יש לנו מענק תעסוקה, קידום העסקה שאחרי זה הסמנכ"ל ידבר עליו, שם אנחנו מממנים 50% משכר המינימום, כאן אנחנו מממנים 75% משכר מינימום, על מנת לעודד את האנשים לבוא.

סופה לנדבר: זה בנוסף לסל הקליטה.

אלכס קושניר: כמובן הכל בנוסף לכל הסיועים הרגילים שקיימים במשרד.

אלכס קושניר: ואלה התוצאות, אנחנו יכולים לראות שבמשך שנה של פעילות, הגיעו לנגב גליל 167 נפש, כאשר החלוקה בין נגב וגליל, אתם יכולים לראות שבגליל הגיעו כמעט 2/3 מכל העולים שהגיעו לאזור, נגב טיפה מאחור אבל גם זה ישתפר.

אלכס קושניר: עכשיו עוד נתון מאוד מעניין, אתם יכולים לראות את הפילוח לפי גיל.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שהרוב המוחלט של העולים מגיעים בגיל העבודה, 63% בשנת 2017, ואם תוסיפו לזה גם את הפוטנציאל הטמון בעלייה, שזה מ-0 עד 17, עוד 18%, אז אתם תגיעו כמעט ל-80 פלוס אחוזים של עולים שמגיעים או בתקופת הפריון שלהם או טיפה לפני, ובעצם מהווים פוטנציאל.

אלכס קושניר: וכמו שהשרה שלנו תמיד אומרת, העלייה זה לא נטל אלא עלייה זה נכס.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שיש לנו אתגר בניטור של המקצועות של העולים האלה, זה לא מוצג בשקף הזה, אני יכול להגיד לכם אבל שיש 24% של עולים שהיום מוגדרים אצלנו כבלתי מועסקים, ולכן אנחנו יצרנו תכנית חדשה, שעוסקת בקידום העסקה לעובדים בלתי מקצועיים.

אלכס קושניר: זאת אומרת שאנחנו עושים פה שני מאמצים במקביל.

אלכס קושניר: פעם אחת אנחנו מממנים חצי שכר מינימום למשך שישה חודשים לאותו מעסיק שקלט עולה בתנאי שהוא מעסיק אותו במשך 12 חודשים, זאת אומרת אנחנו מייצרים לו אופק תעסוקתי, נותנים לו הזדמנות לצבור ניסיון רלבנטי לשוק הישראלי, ואולי גם להישאר אצל אותו מעסיק בהמשך, ובנוסף במקביל אנחנו נותנים לו גם אפשרות לרכוש מקצוע באמצעות אותם הוואוצ'רים שאנחנו נותנים.

אלכס קושניר: היעוד של המשרד, אני רוצה רגע להקריא אותו ולצטט, כי מכאן, מהיעוד אנחנו גוזרים את המטרות, ומהמטרות אנחנו גוזרים את המשימות והתכניות.

אלכס קושניר: אז היעוד של המשרד זה הפעלה ותכלול של מערך עידוד עלייה וקליטה המוכוון למימוש פוטנציאל חברתי תרבותי וכלכלי של עולה, תוך בניית פתרונות מותאמים לכל אוכלוסייה בהתחשב בארץ מוצא, גיל, הרכב משפחתי, השכלה, ניסיון, מתאם תרבותי של העולים.

אלכס קושניר: במילים אחרות, גמישות מחשבתית ותפעולית ששמה את העולה במרכז.

אלכס קושניר: ובמשפט אחד, אנחנו מנסים לתפור חליפת קליטה לכל עולה לפי מידתו.

אלכס קושניר: המשמעות של המשפט הזה זה שאנחנו בעצם צריכים להיות מסוגלים לנטר ולאפיין את אוכלוסיית העולים לפני עלייתה, לפי אותם המרכיבים שדיברתי בייעוד, ולנסות ליצור להם חליפות קליטה מיועדות לכמה דברים: א.

אלכס קושניר: באמת לנסות לממש את הפוטנציאל של אותו עולה, ב.

אלכס קושניר: להוריד חששות.

אלכס קושניר: המשמעות היא להוריד אי ודאות.

אלכס קושניר: ככל שאנחנו מייצרים יותר ודאות, ואתם בהמשך תראו תכניות שכן מייצרות ודאות, כך החסמים לעלייה יורדים והסיכויים להצלחת העלייה עולים.

אלכס קושניר: אלה ששת המטרות של המשרד, שלפיהם אנחנו פועלים, כמובן הגדלה של מספר העולים והתושבים החוזרים, שיפור קליטתם בישראל, טיפוח ההון האנושי.

אלכס קושניר: מה שדיברתי קודם מתכתב עם מה שאמרתי על מיצוי הפוטנציאל של העולים.

אלכס קושניר: הגדלת התרומה של העולים והתושבים החוזרים לכלכלה ולחברה בישראל, קידום איכות השירות של המשרד, בחלק האחרון של המצגת נדבר על זה, והצבת המשרד כגורם מוביל ומנחה בתהליכי העלייה והקליטה בישראל.

אלכס קושניר: כאן זה הפילוח של התקציב שלנו, אתם יכולים לראות את סדר העדיפויות.

אלכס קושניר: אני רוצה להציג את אופיר להב, סמנכ"ל תכנון ומדיניות.

אלכס קושניר: אופיר, אני מבקש שתיתן התייחסות לתקציב של המשרד, לתמורות שקרו.

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת טלי פלוסקוב וחבר הכנסת עודד פורר, מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר.

סופה לנדבר: חבר כנסת מוצלח מאוד אגב.

סופה לנדבר: מוצלח מאוד.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<אופיר להב: בוקר טוב, לפני שאסביר על האחוזים, חלק מהעניין של דיוני תקציב, בעצם כל דיוני התקציב של הממשלה, יש את העניין שזה אחר כך בכנסת, - - - להצבת הנושא של העלייה והקליטה בתוך סדר העדיפויות הלאומי, כשמחלקים את העוגה הכללית, והמשרד, גם - - - כמה שנים, והשנה השרה והמנכ"ל היה גם מציגים גדולים בנושא של התקציב ונתנו לזה משמעות גם בדיוני הממשלה וגם בהסכמים שהגענו עם האוצר - - - התקציב השנה עומד על כמיליארד, טיפה פחות, כמעט מיליארד ו-900 בבסיס התקציב.

<אופיר להב: החלוקה בתוך סדר העדיפויות בתוך המשרד גם משקפת הרבה ממה שהעולים מבקשים.

מרדכי יוגב: כמה זה ביחס לשנים שעברו?

אלכס קושניר: אתה מדבר על התקציב?

מרדכי יוגב: כן.

אלכס קושניר: יש עלייה מתמדת.

אלכס קושניר: מאז שהשרה נכנסה לתפקיד.

סופה לנדבר: אנחנו נכנסנו למשרד הזה עם גרעון של כמעט חצי מיליארד, עד כמה שאתם זוכרים - - -

<אופיר להב: התקציב ב-2009 מיליארד ו-174.

אברהם נגוסה: באיזה שנה היה הגירעון?

אלכס קושניר: ב-2009.

סופה לנדבר: היה חסר כסף כאשר נכנסנו בקדנציה הראשונה, בכל מקום היה חסר לנו.

אברהם נגוסה: אבל אתם נכנסתם עכשיו שוב, ב-2016.

סופה לנדבר: הגדלנו את התקציב.

סופה לנדבר: זה מה שנכנס למנדט שלנו.

<חביב קצב: מאז 2009 עד עכשיו השרה, כמעט 90% מהזמן היא השרה - - -

אברהם נגוסה: תתייחס גם לוויכוח שלנו בוועדת הכספים, כי הכספים שחוזרים לאוצר ללא ניצול.

סופה לנדבר: אצלנו?

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: היה.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס למה זה קרה.

סופה לנדבר: אצלנו הכסף לא חוזר.

אברהם נגוסה: לפני שבועיים אני התווכחתי בוועדת הכספים, היה כמעט - - -

סופה לנדבר: זה לא בדיוק חוזר לאוצר.

אברהם נגוסה: אני אגיד לך, זו שאלה, אני רוצה שתתייחס ותסביר באמת, יש שאלה כל הזמן שעולה, שמצד אחד אומרים שאין כסף, מצד שני כל הזמן אומרים שמחזירים כסף, מגלגלים את זה משנה לשנה.

אברהם נגוסה: כלומר זה חוזר לאוצר ואחר כך מבקשים להעביר את זה.

אברהם נגוסה: נכון, אופיר?

אברהם נגוסה: לכן אני רוצה שתסביר את הדברים האלה.

<אופיר להב: אני אסביר.

<אופיר להב: קודם כל השאלה הראשונה ששאל חבר הכנסת מוטי יוגב בנושא התקציב לאורך השנים, ב-2009 זה היה מיליארד ו-174, השנה מיליארד 900, זה התפתחות לאורך השנים וזה היה בגרף עלייה מתמדת.

מרדכי יוגב: בשביל לעזור, כמה עולים היו בתקופה ההיא בשנה?

<אופיר להב: כ-18,000, 19,000, 20,000.

סופה לנדבר: כאשר אני נכנסתי למשרד זה היה 16,000, בשנה שעברה סיימנו עם 27,000.

סופה לנדבר: אנחנו מצפים שגם השנה נסיים עם - - -

אלכס קושניר: יותר.

סופה לנדבר: לא, לא ניקח על עצמנו, עלייה זה עבודה קשה מאוד בעידוד עלייה כדי שיבואו וייקלטו כאן.

סופה לנדבר: בגלל זה אני חושבת שאנחנו נעמוד באותם היעדים שהיו בשנה שעברה.

סופה לנדבר: אם נצליח יותר – נצליח.

<אופיר להב: הנושא שהזכרת, היושב ראש, הדיון שהיה בוועדת הכספים היה נושא שנקרא עודפים מחויבים, מה שהעלו חברי הכנסת וגם אתה, שהמשרד יש לו המון עודפים מחויבים משנה לשנה.

<אופיר להב: ומה שאני התייחסתי, ש-א.

<אופיר להב: זה לא כסף שחוזר לאוצר, זה כסף שבעצם אנחנו מחייבים כי הפעילות קורית ואנחנו עדיין לא שילמנו עלייה, והבאתי כמה דוגמאות בנושא.

<אופיר להב: יש באמת גידול בעודפים המחויבים שנובע מכמה סיבות, אחת מהן זו העובדה שלצערנו כמעט כל שנה שניה אין תקציב והתקציב לא מאושר מכל מיני סיבות, בדרך כלל זה בחירות וזה מתעכב, היה את זה ב-2009, היה את זה ב-2013, היה את זה ב-2015 שזה מעכב חלק מהדברים.

<אופיר להב: הסיבה השניה זה הנושא שגם בשנים רגילות, מתי העודפים המחויבים בכלל מגיעים אלינו, כלומר, רק עכשיו הייתי בוועדת כספים למעלה והעברנו את המנה השניה של העודפים, ואנחנו באמצע יולי, מה שמעכב את הפעילות.

<אופיר להב: סליחה אם ההסבר הוא טכני, פשוט השאלה היא ממש זה.

<אופיר להב: הסיבה השלישית, זה שבהרבה מקרים יש פעילויות שבאמת מתארכות וקורות אחר כך, ואנחנו משלמים על זה בשנה העוקבת, לכל משרדי הממשלה יש עודפים, מה שהוכחתי אגב, זה שמבחינת אחוזים מתוך התקציב של המשרד, גם כשהתקציב גדל, גם העודפים המחויבים גדלים, ברמה של האחוזים אנחנו בשנתיים האחרונות נשארנו בערך אותו דבר.

אלכס קושניר: על מנת להמחיש את זה, רק לאותה דוגמה שדיברנו על נגב גליל, ראיתם שהמענקים שם הם לאורך שנתיים.

אלכס קושניר: מה המשמעות של זה מבחינה טכנית בתקציב?

אלכס קושניר: שברגע שיש היום עולה שלפי תעודת הזהות שלו אנחנו שמים לו את הסכום הזה בצד, ואנחנו משלמים לו לאורך שנתיים, הכסף הזה שמיועד לו נקרא עודף מחויב, הוא עובר משנה לשנה.

אלכס קושניר: אבל זה לא אומר שאנחנו לא משתמשים בכסף הזה.

אלכס קושניר: פשוט יש לנו הרבה מאוד תכניות, ואתם מבינים שקליטה זה לא תהליך נקודתי אלא זה תהליך, ולכן יש לנו הרבה מאוד תכניות שגולשות משנה לשנה, והדבר הזה יוצר עודף מחויב, זה לא מצביע על תת ניצול.

טלי פלוסקוב: אלה התחייבויות שרשומות.

סופה לנדבר: כאשר אתה עוסק בעידוד עלייה, אתה גם מחויב להביא פתרונות לטווח ארוך, בגלל שאם אני נוסעת לאיזה שהוא מקום או אם אנחנו עושים יריד באיזה שהוא מקום, אנחנו אומרים שיש לנו פרויקט תעסוקה כזה וכזה וכזה, אנחנו צריכים כמו נגב-גליל ועוד פרויקטים רבים לעשות לטווח הארוך כדי להביא את העולים.

סופה לנדבר: לאסוף את החפצים ולהגיע למדינת ישראל זה לא בום והגיעו.

סופה לנדבר: זה תהליך שאדם צריך להכין את עצמו ואנחנו גם צריכים למשוך את זה כדבר מחויב בגלל שזה לוקח זמן.

אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב.

אברהם נגוסה: בבקשה תמשיך.

אלכס קושניר: כאן אנחנו מגיעים לאתגר שכרגע אנחנו מטפלים בו בכל הכח ונקרא "רצף טיפול בעולה".

אלכס קושניר: בהמשך אני אדבר על אופק ישראלי, חברה שהקמנו לצורך מימוש היעוד שלנו בנושא של עידוד העלייה, והרעיון הוא בעצם לראות איך העולה, מאותו רגע שהוא מחליט שהוא חושב על ישראל, עוד לא עולה אבל מתחיל לחשוב, המילה "עלייה" נכנסת לו לתודעה, איך אנחנו משמרים איתו קשר, עד הרגע שעוברות 10 שנים מאז שהוא בישראל, כי זה בעצם טווח הטיפול שלנו והמשמעות של זה שאנחנו צריכים לבנות רצף, יחד עם השותפים שלנו, הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, על מנת לראות איך העולה, אנחנו פשוט מעבירים שרביט מארגון לאורגון, ותמיד יש POINT OF CONTACT, אדם שהעולה יידע לפנות אליו בכל מקום ומקום, וגם העולה צריך לדעת איפה הוא ממוקם על אותו גרף של הכנה לעלייה, עידוד עלייה וקליטה.

אלכס קושניר: אנחנו עובדים על זה, יש לזה משמעויות גם תקציביות וגם מיחשוביות, ואנחנו מנסים לבנות את זה עכשיו.

אלכס קושניר: הקונספט כמו שאמרתי, בינתיים אני אפרט על כל שלב ושלב בנפרד.

אלכס קושניר: בנושא של עידוד עלייה, אנחנו בעצם מחלקים את הנושא הזה לשלושה חלקים: יש לנו חשיפה ראשונית לעידוד עלייה, זה בעצם פעולות שאנחנו מבצעים על מנת להכניס את המילה "עלייה" לתודעה של אותם יהודים שנמצאים בחו"ל, יש לנו רכזי שיווק, יש לנו שליחים לעידוד עלייה שנמצאים בחו"ל, הרבה מאוד פעילות פרסומית, ירידים כלליים, ערבי מידע.

אלכס קושניר: כאשר הנושא כבר חילחל, אנחנו קוראים לשלב הזה פעילויות ממוקדות לעידוד העלייה, פה אנחנו כבר מתחילים לעסוק בעצם בפרקטיקה של העלייה, זה כל מיני מחנות צעירים שאנחנו עושים, ירידי תעסוקה ויועצי תעסוקה שנמצאים בחו"ל ומסבירים לאנשים על השוק הישראלי עוד טרם עלו כדי להבין, כדי בעצם כמו שאמרתי בהתחלה, להוריד חששות ולהגדיר את נושא הוודאות, זה בעצם שלב של תיאום ציפיות.

אלכס קושניר: אנחנו עושים סמינרים, ואחרי שהאדם החליט שהוא עולה, אנחנו מתחילים הכנה ממוקדת לקראת העלייה, שזה בעצם אולפנים אינטנסיביים לשפה העברית עוד טרם העלייה, קורסים להכנה לשוק העבודה, וכמובן ליווי אישי של רכז, שלקראת העלייה יש פה שרביט שעובר בעצם לשני גורמים: פעם אחת למשרד העלייה והקליטה ליועצים שלנו, וגם במקביל לפרוייקטורים שנמצאים ברשויות, במידה והעולה כבר יודע לאיזו רשות הוא נוסע.

סופה לנדבר: הפרוייקטורים זה פרויקט שיזמנו אותו עם שותפים שלנו, עם רשויות, יש היום למעלה מ-100 פרוייקטורים בכל השפות של העולים, זו גם האינפורמציה שזורמת וגם עזרה לכל עולה.

אברהם נגוסה: יש שאלה לחבר הכנסת מוטי יוגב.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להשלים משפט.

אלכס קושניר: זה בעצם השלב הראשוני של אותו רצף טיפולי בעולה שאנחנו מדברים, בעצם בשלב הזה השרביט אמור לעבור למשרד ולאותם המלווים שנמצאים ברשויות שממונים על ידינו.

מרדכי יוגב: שאלתי, ואני יודע כבר את תשובת השרה בחלקה, אבל אם אפשר לשמוע את התשובה ממקום אחר, אז זה ממש פה על שני השקפים האחרונים שלך, הסיפור של אולפן אינטרנטי והכר את הארץ והמדינה אינטרנטי.

מרדכי יוגב: אין לך כלי מדהים מזה שהמשפחה, אתה אומר, עשר שנים שהיא מתלבטת והיא בינתיים לומדת, יושבת יחד, גיבוש משפחתי.

מרדכי יוגב: מתאים לגן, מתאים לכיתה א', מתאים לתיכון, מתאים לצעיר.

מרדכי יוגב: מהם מקורות התעסוקה ואיך אומרים "שלום כיתה א'", ואיך שואלים "איפה קופת חולים והבנק", ו"איפה זה חיפה" ו"איפה ירושלים".

מרדכי יוגב: כל הדבר הזה, ואני יודע שאופק עוסקים בזה, אבל אני חושב שזה היה צריך לקבל בוסט הרבה יותר גדול, הוא גם היה חוסך כיתות אולפן וכולי, האמצעים האלה, לכן אני שם את זה כל כך גבוה ורואה בזה כלי, שאני חושב שיכול לשים אותנו במקום יותר גבוה.

עודד פורר: מוטי לקח לי חצי מהשאלה, אם תוכל להרחיב על אולפני העברית בתחום של עידוד העלייה.

עודד פורר: זה משהו שהוא חדש, דיברנו עליו בזמנו, אבל איך זה עובד, האם יש, כמה?

אלכס קושניר: הנתונים הם בשקף הבא.

מרדכי יוגב: אני אומר יישר כח על מה שעושים, לא רק ביקורת.

סופה לנדבר: ואנחנו עושים הרבה.

סופה לנדבר: אתמול ביקרתי באולפנים בבאר שבע.

סופה לנדבר: מה עשינו עם האולפנים?

סופה לנדבר: אנחנו היינו יחד, אני רוצה להגיד שהתחילה קבוצה ושם באולפן נמצאים עולים מ-16 מדינות, מכל הגלויות.

סופה לנדבר: אנחנו יזמנו לפני מספר שנים, יזמתי כיתה חכמה עם אינטרנט, עם כל הדברים שצריכים כדי לעמוד בזמן המודרני.

סופה לנדבר: נכנסנו למובן של אולפנים, ואוצ'רים, זאת אומרת אם עולה חדש, משפחה, יש תינוק בבית, מישהו יכול להתחיל ללמוד בבוקר ומישהו בערב.

סופה לנדבר: אז מישהו לומד בכיתת אולפן של העיריה ומישהו לומד בצורה פרטית, זאת אומרת מקבל ואוצ'ר והולך ללמוד בצורה פרטית.

סופה לנדבר: אנחנו נתנו את העזרה בוואוצ'רים, וזה בעצם שימוש רב אצל עולים, מפני שהם יכולים לבחור לאן ללכת, לאיזו כיתה, לאיזה מורה, באיזה מקום ובאיזה זמן.

סופה לנדבר: דרשתי שיהיו 500 שעות נטו ממשרד החינוך ואתמול התבשרנו שהיום נטו 500 שעות, בגלל שכאשר חזרתי בקדנציה הזאת בדקתי בכמה אולפנים בגלל החגים והחופש ובגלל ובגלל, הם מגיעים ל-350 שעות נטו, ואמרתי שזה לא יכול להיות ולא יתקיים.

סופה לנדבר: התבשרנו אתמול שהיום משרד החינוך עומד בדרישה שלנו, 500 שעות נטו.

סופה לנדבר: אני חושבת שאני צריכה לדרוש יותר אבל - - -

עודד פורר: השאלה על האולפנים ה- - -

אלכס קושניר: תן לי להתקדם עוד שקף ואני אענה על השאלה כי שם יש פשוט נתונים.

מרדכי יוגב: זו פעולה של אופק.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אז קודם כל אופק ישראלי, זה היעוד של החברה, היעוד של החברה בעצם לממש את המנדט שהמשרד קיבל ב-2013, אחרי שונה השם למשרד העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: אנחנו לא קיבלנו, אנחנו לקחנו.

אלכס קושניר: לקחנו.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: יש פה מנכ"ל שכנראה לקח את זה.

עודד פורר: לא מקבלים שום דבר.

אלכס קושניר: וזה בעצם המימוש של אותו ייעוד.

אלכס קושניר: החברה היום פועלת במדינות שאתם יכולים לראות פה על המצגת, שמנו את ברית המועצות כי אם היינו שמים את כל הדגלים היינו מכסים את השקף, אבל תבינו שזה המדינות של ברית המועצות לשעבר, התלבטתי האם להוסיף "לשעבר" או לא, אבל אמרתי שככה זה יהיה.

טלי פלוסקוב: החלטה מעניינת.

עודד פורר: יש לה משמעויות דיפלומטיות.

טלי פלוסקוב: זה בדיוק העניין.

אלכס קושניר: לשעבר.

אלכס קושניר: בסדר?

אלכס קושניר: לשעבר.

אברהם נגוסה: איפה דגל אתיופיה?

אברהם נגוסה: למה לא שמתם דגל אתיופיה?

אלכס קושניר: כי אופק ישראלי לא פועל באתיופיה.

אברהם נגוסה: למה לא פועלים?

אלכס קושניר: זו שאלה.

אלכס קושניר: יש כרגע החלטת ממשלה כמו שאתה יודע, והחלטת הממשלה הזאת כמו שהשרה אמרה, לצערנו הרב לא מתבצעת ויש לנו מרכזי קליטה.

אברהם נגוסה: מה, האתיופים לא זקוקים ל- - - זו הכוונה?

סופה לנדבר: לא, זה גם נדרש, אבל בינתיים זו פעילות במדינות שמוגדרות, ואני צריכה להגיד לך, דרשתי שנביא את זה להחלטת ממשלה, ונרחיב את הפעילות.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות פה בעצם את סקירת הפעילות של אופק ישראלי שהחל לפעול בעצם במלוא הכוח רק בשנה האחרונה, אתם יכולים לראות את כמות המשתתפים שהשתתפו בתוך האירועים של אופק ישראלי, אתם יכולים לראות פה גם נתונים של האולפנים.

אלכס קושניר: עודד, לשאלתך, יש היום אולפנים שמופעלים על ידי שלושה גופים.

אלכס קושניר: הסוכנות היהודית שמפעילה אולפנים באזור של ברית המועצות לשעבר, חבר המדינות, ההסתדרות הציונית שמפעילה אולפנים בצרפת וגם בארצות הברית, כל זה במסגרת אופק ישראלי, ונתיב שמפעיל אולפנים גם בברית המועצות לשעבר.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להגיד שאני מאוד מקווה שבספט

אלכס קושניר: מבר נצא לפיילוט בקייב ובמוסקבה של אולפן ראשוני לכל דבר ועניין כמו שעושים בארץ, רק טורם עלייה.

אלכס קושניר: אנחנו עכשיו מכשירים את המורים, אנחנו נביא את התלמידים כדי שכשאנשים יגיעו לכאן, לישראל, הם כבר יהיו באותה רמת עברית כמו שהם מסיימים פה אולפן ראשוני.

אלכס קושניר: המשמעות של זה היא שבעצם אנחנו חוסכים להם חצי שנה של זמן ללימוד השפה.

אלכס קושניר: אם הפיילוט הזה יצליח אנחנו נרחיב אותו, כי יש בזה המון המון - - -

יואל רזבוזוב: אולפן כללי או מקצועי?

אלכס קושניר: לא, אולפן ראשוני לכל דבר ועניין.

מרדכי יוגב: אלכס אני איתך לגמרי, השאלה יותר מתחדדת.

מרדכי יוגב: יש לך 40,725 משתתפים ובפועל ניגשים לאולפנים רק כ-800.

מרדכי יוגב: אם יהיה לו בבית את הדבר הזה, לכן אני אומר שחייבים לתת לזה בוסט, אני לא יודע איפה משרד החינוך עושה או לא עושה כי האולפנים באחריותו לכאורה, אבל לתת דחיפה משותפת לאולפן האינטרנטי על כל המשתמע ממנו.

מרדכי יוגב: אלה דברים פשוטים, טלוויזיה חינוכית - - -

סופה לנדבר: זה רעיון טוב ואנחנו - - -

אלכס קושניר: אנחנו מרימים את הכפפה, נשב ביחד עם משרד החינוך ונראה איך עושים את זה.

סופה לנדבר: לשבת יחד עם משרד החינוך ולאמץ את זה.

אברהם נגוסה: רגע, יש נציגים ממשרד החינוך?

אברהם נגוסה: הם יתייחסו.

אלכס קושניר: אם יש להם, אז אנחנו פשוט - - -

אברהם נגוסה: בואו נתקדם.

מרדכי יוגב: עוד מילה אחת.

מרדכי יוגב: ללכת לפי סדרי העדיפויות של העולים.

מרדכי יוגב: אז אנגלית, צרפתית, רוסית, תלכו גם אחרי זה לספרדית, סבבה.

מרדכי יוגב: אבל להתחיל עם השפות שמהם יש הכי הרבה עולים או שהן הכי משמעותיות.

עודד פורר: מה הגילאים של המשתתפים?

עודד פורר: אתם לא שמים ילדים באולפנים?

עודד פורר: לא מאפשרים לילדים ללמוד עברית?

אלכס קושניר: לא, זה גיל התעסוקה.

סופה לנדבר: אבל יש לנו משהו חדש לילדים, ואתם תיכף תשמעו על כך.

אברהם נגוסה: אני חייב לומר לכם שב-11:00 אנחנו צריכים לסיים.

אברהם נגוסה: נזדרז כי צריך לתת גם זמן לשאלות, ארגוני העולים רוצים לשאול, יש נציגי משרד החינוך.

מרדכי יוגב: אותן חוברות שיש לכיתה א', הגן.

סופה לנדבר: אנחנו מקבלים את העצה שלך, ניקח על עצמנו לשבת עם משרד החינוך ולבקש ממנו לעשות את הדבר.

סופה לנדבר: הוא נדרש לפי הזמן והטכנולוגיה של כולם.

אלכס קושניר: אז אני הולך - - - מדדי תפוקה.

אלכס קושניר: במסגרת הפעילות של אופק נוספו למאגרי המידע שלנו כ-50,000 מועמדי עלייה, 40,000 מתוכם השתתפו באירועים של אופק ואתם יכולים לראות פה גם פילוח לפי כמה השתתפו רק באירוע אחד וכמה השתתפו בשני אירועים.

אלכס קושניר: אני חושב שזה נתון מאוד מאוד יפה, כי בעצם יש נתון שאנחנו עוד בודקים אותו, אבל כ-90% מהעולים שעלו לישראל בשנה האחרונה השתתפו לפחות באירוע אחד של אופק ישראל.

אלכס קושניר: זה מראה על אפקטיביות של הפעילות בנושא עידוד העלייה.

אלכס קושניר: אנחנו נמצאים לקראת סיומה של המכביה, ואנחנו כמובן רואים בזה הזדמנות, כי כל מי שמשתתף במכביה הוא גם זכאי עלייה, ולכן אנחנו יצאנו בתכנית של סיוע מוגבר לאותה אוכלוסייה, למאמנים ולספורטאים, ומי שיעלה מהם עד סוף 2018, יהיה זכאי לסיוע מוגבר ממשרד העלייה והקליטה, אני מאוד מקווה שגם נגדיל את העלייה ואולי גם נוכל לשפר את ההישגיות שלנו בספורט כי יבואו לפה ספורטאים.

אלכס קושניר: עכשיו אנחנו עוברים לשלב הקליטה, אנחנו לוקחים את הקליטה ומחלקים אותה לשני תחומים.

אלכס קושניר: סליחה, קודם כל, זה התהליך שאנחנו עושים בנתב"ג כאשר האדם מגיע, אני מקצר, בגדול העולה החדש מגיע אלינו לאולם שלנו ומקבל את כל הטיפול, החל מתיעוד, קבלת תעודת עולה וגם במקרים מסוימים תעודת זהות.

סופה לנדבר: ברוב המקרים.

אלכס קושניר: עכשיו הסיפור של ביומטרי מייצר לנו קצת קשיים משפטיים.

סופה לנדבר: היושב ראש, אתה צריך לשים לב.

סופה לנדבר: בגלל התורים הענקיים במשרד הפנים, זה שאנחנו מסוגלים לתת את זה במשרד שלנו בנתב"ג, זה מקצר את הדרך לקליטה ראשונית.

סופה לנדבר: זה פשוט, אדם קיבל תעודת זהות רק במדינת ישראל בנתב"ג, אבל עכשיו יש שינויים ואנחנו מאמינים שאחרי שיתוף פעולה עם משרד הפנים הם יסכימו לדברים נדרשים אצלנו, אנחנו נמשיך לעשות אותו דבר גם בנתב"ג, בשנים הבאות.

אלכס קושניר: קיימתי פגישה לפני כמה ימים עם מנכ"ל רשות האוכלוסין.

אלכס קושניר: דנו בסוגיה הזאת, יש בעיות משפטיות בעקבות המעבר לתיעוד הביומטרי.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שיחד איתם ויחד, כנראה, עם התמיכה של הדרג הפוליטי, כי כנראה שיהיה צורך אולי גם בשינוי חקיקה, אנחנו נוכל להמשיך לתת את השירות הזה כי נכון להיום העולה שמגיע ולא מקבל תעודת זהות בנתב"ג, הוא יקבל תעודת זהות רק בנובמבר, כי זה התור.

עודד פורר: למה הביומטרי מקשה עליכם?

אלכס קושניר: תשתית, ודבר שני על פי החוק מי שיכול להנפיק תעודת זהות ביומטרי זה אך ורק עובד רשות האוכלוסין.

אלכס קושניר: זהו.

עודד פורר: אבל העובדים בנתב"ג הם כאילו מושאלים - - -

אלכס קושניר: לא, יש שם סוגיה, עזוב, אני לא רוצה להיכנס לסוגיה הזאת.

סופה לנדבר: לא, היום זה שינוי דרסטי.

אברהם נגוסה: הבעיה זה להגדיל את הצוות או מה?

אלכס קושניר: לא, יש שם בעיות - - -

סופה לנדבר: אנחנו מגדילים את הצוות על חשבוננו, אבל לא רק זה נדרש.

סופה לנדבר: נדרשים עובדים של משרד הפנים שיכולים לתת - - -

אלכס קושניר: מעבר לזה, העולים מקבלים סים קארד, כאשר אנחנו עכשיו נמצאים בשלבים סופיים של מכרז כדי לשדרג את החבילות האלה, זאת אומרת עולה הולך לקבל כנראה לשלושה חודשים סים קארד עם כל החבילה, כולל אינטרנט, כולל הכל, על מנת שהוא יוכל ישר להתחיל להתקדם ולא סים קארד זמני שנתנו עד עכשיו שהוא היה קצת פחות אפקטיבי, אז אתם יכולים לראות שאנחנו כל פעם מנסים לשפר את הקליטה הראשונית, אפילו גם חוויית הלקוח ביום הראשון לקליטתו.

אלכס קושניר: כמובן שאנחנו מסיעים אותם למקום מגוריהם, ואם אנחנו מדברים על עולים שעולים לאילת אז אנחנו גם מטיסים אותם.

אלכס קושניר: זה בנושא של קליטה בנתב"ג.

אלכס קושניר: כמובן הם מקבלים מאיתנו, אתם יכולים לראות פה את החוברות שיש לכם על השולחן, זה רק חלק קטן מכמות המידע שהם מקבלים, ויש שם את כל הטלפונים ואת כל הקונטקט איך בעצם ליצור קשר איתנו וליצור קשר עם הגורמים שנמצאים ברשויות שקולטות אותם.

אלכס קושניר: אנחנו מחלקים את הקליטה לשני תחומים - - -

מרדכי יוגב: סליחה, אם יש עולה שלא החליט לעלות ולכן החליט שהוא בא רק לתקופה מזדמנת, האם מסוגלים לתת לו איזה שהוא כרטיס זמני, משהו שיהיה לו - - -

סופה לנדבר: לא.

אלכס קושניר: אנחנו מטפלים אך ורק בעולים חדשים ותושבים חוזרים.

סופה לנדבר: זה המנדט שלנו.

אלכס קושניר: ברגע שהאדם מקבל מעמד עולה, הוא נכנס לטיפול שלנו.

אלכס קושניר: לפני כן, לא.

אברהם נגוסה: הזמני זה ויזת תיירות.

אברהם נגוסה: זה הזמני.

אלכס קושניר: אנחנו מחלקים את הקליטה של עולה לשני תחומים עיקריים, קליטה חברתית וסיוע לפרט.

מרדכי יוגב: אבל אני שואל בכל זאת, תייר יש לו זיקה לפה, מה אכפת לי לתת לו את החוברת הזאת?

סופה לנדבר: אם הוא מגיע למשרד העלייה והקליטה ניתן לו חוברת ולא רק אחת.

אלכס קושניר: מוטי, החוברות האלה מחולקות גם על ידי הסוכנות היהודית בחו"ל.

אלכס קושניר: זה לא שאנחנו נותנים את זה רק פה.

<קריאה: לא, אבל הוא גם יכול להיכנס אלינו למשרד, ולקבל את כל המידע.

<קריאה: אין שום בעיה.

סופה לנדבר: אנחנו נשב ואנחנו נסביר ונעשה.

אברהם נגוסה: זה חלק מעידוד העלייה.

אלכס קושניר: קליטה חברתית, אני רוצה להציג לכם את דוקטור ולדימיר שקליאר, סמנכ"ל חטיבת ארגונים רשויות וקהילה במשרד העלייה והקליטה, שיציג את הפעילות של החטיבה שלו.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס גם על שיתוף הפעולה עם ארגוני העולים ותמיכות לארגוני עולים.

סופה לנדבר: ושינויים חדשים שיש לנו.

<ולדימיר שקליאר: בוודאי.

<ולדימיר שקליאר: בוקר טוב לכולם, זו משימה כמעט בלתי אפשרית עכשיו להכניס את כל הפעילות בחמש דקות, אבל אני אנסה.

<ולדימיר שקליאר: קודם כל נתחיל מרשויות.

<ולדימיר שקליאר: אלפי תכניות קליטה בקהילה מופעלות בכ-100 רשויות מקומיות בהדרכה של המשרד, במתן דגש בשילוב בין עולים לוותיקים.

<ולדימיר שקליאר: מה שכאן חשוב, שהרשות בעצמה בוחרת איזו תכנית להפעיל, ולמעשה אנחנו מתקצבים את התכניות, תומכים.

<ולדימיר שקליאר: כמו כן המשרד תומך בתכניות מיוחדות לעולי קווקז, בני המנשה, עולי אתיופיה, תכנית מחוברים לנוער כקדט, ולתכניות אחרות.

<ולדימיר שקליאר: בתקציב שאתם רואים, 37.5 מיליון שקל, חשוב כאן לציין שבסיס התקציב גדל באופן משמעותי, זה באמת הישג, כי זה מאפשר חלוקה מוקדמת של התקציב.

<ולדימיר שקליאר: השנה הרשויות ידעו מה גובה התקציב ממש בתחילת השנה, וזו הייתה אחת מהדרישות של הרשויות, שלא פעם גם דיברו על זה כאן, וגם באופן משמעותי הקלנו את הליך הגשת בקשות.

<ולדימיר שקליאר: השרה דיברה כבר על מלווי קליטה, שאנחנו תומכים בהפעלת 95 מלווים ב-60 רשויות בתקציב של 10 מיליון שקל.

מרדכי יוגב: מה זה, תקן בכל רשות?

אלכס קושניר: זה תקנים לפי מספר עולים לפי שפות.

<ולדימיר שקליאר: יש קריטריונים ברורים.

<ולדימיר שקליאר: אני רוצה להגיד מילים על פרויקט חדש, פרויקט "אמץ עולה", זה פיילוט, בשלב הזה זה רק בשמונה רשויות, אבל אם הפרויקט יצליח אנחנו נפעיל אותו בשנה הבאה למעשה בכל הרשויות.

<ולדימיר שקליאר: הפרויקט מדבר על, האמת שכשאני הייתי עולה, אני חושב על זה, הייתי חלק מהפרויקט הזה, הוא עוד לא היה ממוסד על ידי משרד הקליטה.

<ולדימיר שקליאר: למעשה משפחות ותיקות מאמצות משפחות של עולים חדשים, אני חושב שזה מאוד חשוב וזה יכול מאוד לעזור בקליטה.

עודד פורר: זה חל על כל העולים?

<ולדימיר שקליאר: בשלב הזה זה חל על עולים בשנתיים האחרונות.

עודד פורר: לא משנה מאיזו מדינה?

אלכס קושניר: הרעיון הוא לקחת משפחות עם מאפיינים דומים.

אלכס קושניר: גיל, שפה, הרכב משפחתי, ילדים, ולראות איך ברמת הרשות לוקחים משפחות עולות ומחברים אותן למשפחות עולים ותיקים שעברו את זה כבר, אין להם מחסום שפתי.

אלכס קושניר: זה לא חובה, עוד פעם, זה לא חובה - - -

עודד פורר: אני חושב שכדאי גם ותיקים שלא עלו.

סופה לנדבר: יכולים גם.

סופה לנדבר: אבל זה נעלם.

אלכס קושניר: נכון, אבל היה חשוב לנו לשבור את מחסום השפה.

<קריאה: מה ההבדל עם הפרויקט של "בבית ביחד" של הסוכנות?

אלכס קושניר: הפרויקט של בבית וביחד לא קיים, לא עובד, ולכן אנחנו נכנסנו לדבר הזה, ואנחנו עוד פעם, נמצאים עכשיו בשלב הפיילוט, נפיק לקחים מהחצי שנה הזאת ולקראת השנה הבאה נצא לתכנית קצת יותר רחבה ויותר גדולה.

<ולדימיר שקליאר: לשאלה שלך על ארגוני עולים שחלק מהם נמצאים כאן, בשנת 2016 אנחנו תמכנו ב-36 עמותות בתקציב של 3 מיליון שקל בארבעה תחומים, ואני כאן רוצה, למעשה זה כבר לא חדש, בעוד שבוע ימים אנחנו מחלקים תקציב אבל זה קרה השנה, זה מבחינתנו מהפך, אנחנו פרסמנו נוהל תמיכות חדש, הרחבנו תחומים, במקום ארבעה תחומים, שבעה תחומים, שלושה תחומים חדשים: מצוינות, קשישים, צרכים מיוחדים.

<ולדימיר שקליאר: דרך אגב, לראשונה גם עמותות שמתעסקות בספורט יכולות להגיש בקשה.

<ולדימיר שקליאר: הקלנו באופן משמעותי - - -

סופה לנדבר: על זה אתה יכול לשים דגש, בגלל שיש לא מעט עמותות שעוסקות בספורט ולנו חשוב שתהיה שם פעילות של עולים חדשים.

סופה לנדבר: הייתה התנגדות במשרד ואני לא יכולה להסתיר, אבל אני חושבת ש- - - עשה את זה יפה מאוד, ואנחנו מאמינים שבשנה הבאה ארגונים ועמותות שעוסקות בספורט יהיו עוד יותר.

<ולדימיר שקליאר: גם הגדלנו באופן משמעותי את התקציב, מ-3 מיליון שקל בשנה שעברה ל-5 מיליון שקל השנה, ואתם רואים את התוצאה שכבר 60 עמותות הגישו בקשה, יותר מ-100 תכניות.

<ולדימיר שקליאר: יש עוד חידוש אחד - בשנה שעברה כל עמותה הייתה יכולה להגיש בקשה רק לשתי תכניות, השנה עמותה אחת יכולה להגיש שבע בקשות וגם כמו שאמרתי, הקלנו בכל ההליכים הבירוקרטיים ואנחנו ב-31 ליולי כבר נחלק תקציב לעמותות.

<ולדימיר שקליאר: אני חושב שמדובר על הישג גדול.

מרדכי יוגב: מתי זה זמן הבקשות?

מרדכי יוגב: מתי נדרשים במהלך השנה להגיש את הבקשות?

אלכס קושניר: זה כבר הסתיים.

<ולדימיר שקליאר: זה כבר הסתיים, - - - שבוע ימים - - -

עודד פורר: מה המשמעות של זה לסכומים - - -

סופה לנדבר: בשנה הבאה אנחנו מתחילים בסתיו.

<ולדימיר שקליאר: מתחילים באופן מיידי פרסום לשנה הבאה.

<ולדימיר שקליאר: שאלת על סכומים, עמותה יכולה לקבל תמיכה בסדר גודל של 250,000 שקל, לפרויקט.

<ולדימיר שקליאר: וכנראה אני מצפה גם אולי להגדלת תקציב בשנה הבאה.

סופה לנדבר: אבל גם השנה כבר הגדלנו.

<ולדימיר שקליאר: גם השנה הגדלנו מ-3 ל-5 מיליון.

<ולדימיר שקליאר: וכמה מילים על שירותי רווחה, המשרד מתקצב תכניות רווחה בהיקף של 17 מיליון שקל, וכתוצאה מכך כמה תיקים פליליים שנפתחו לקטינים, אתם רואים שיש ירידה עקבית.

<ולדימיר שקליאר: בכוונה לקחנו את שנת 2005, זה כל הזמן בירידה ויש לנו נתונים של שנת 2015, זה ירד ב-10%.

<ולדימיר שקליאר: פה כל פרומיל חשוב.

<ולדימיר שקליאר: יש כמה דברים חדשים, הגדלנו סיוע לעולים במצוקה פי 3 מחצי מיליון שקל ל-1.5 מיליון.

<ולדימיר שקליאר: עוד דבר חדש, כרטיסים נטענים - - - 213,000 שקל לעולים במצוקה.

אלכס קושניר: אני רוצה להסביר מה זה אומר.

אלכס קושניר: לפעמים קורים מקרים שמגיעים אלינו עולים לתוך הלשכות עם שתי מזוודות ואומרים "אין לנו לאן ללכת, אין מה לעשות, אין לאן ללכת".

אלכס קושניר: מה שהיה עד כה, לא יכולנו לתת להם כסף מזומן.

אלכס קושניר: האופציה היחידה שהייתה לנו זה להעביר את זה לחשבון הבנק שלהם.

אלכס קושניר: בהרבה מקרים חשבון הבנק שלו מעוקל, ואז אני מעביר לו כסף אבל לא עשיתי כלום.

אלכס קושניר: ולכן יחד עם החשבת של המשרד הצלחנו להרים משרד ולצאת לכרטיסים נטענים ועכשיו עולה כזה שמגיע מקבל כרטיס עם כסף שהוא יכול ללכת לרשת סופרמרקטים ולממש אותו.

אלכס קושניר: לקנות ממש מצרכים בסיסיים שהוא חייב.

אלכס קושניר: זה חלק מתהליך.

אלכס קושניר: ההמשך הוא בעצם ליצור איזה שהוא רצף טיפול באותו עולה, לראות איך אנחנו מקשרים אותו לגורמי הרווחה ברשות שבה הוא נמצא, על מנת לא רק לתת לו טיפול נקודתי, כי הוא יבוא אלי גם מחר, אלא לנסות לאפשר לו איזה שהוא מסלול יציאה מאותה מצוקה שהוא נמצא בה.

אלכס קושניר: שלשום הייתה לנו ישיבה עם אגף התקציבים של האוצר ואני יכול להגיד לכם שגם הגדלנו את סכום הסיוע החד פעמי שאנחנו יכולים לתת, בעצם לא הגדלנו, כמעט הכפלנו.

אלכס קושניר: 84%.

אלכס קושניר: זאת אומרת אם פעם היינו יכולים לתת 600 שקלים, זה קרן מנהל - - - , היום אנחנו יכולים לתת כמעט 1,000 שקל שזה מאוד מאוד משמעותי לאותם עולים שנמצאים במצוקה.

<ולדימיר שקליאר: טוב.

<ולדימיר שקליאר: עכשיו למעשה זה היהלום שבכתר, שאלת אדוני היושב ראש, אני לא אדבר על תכנית פלא, כולם מכירים את התכנית, 18 מיליון שקל, 4,000 ילדים בבתי ספר על יסודיים, ואנחנו עושים בשיתוף עם החברה למתנ"סים, - - - וגם דובר הרבה, וזה גם הישג גדול של המשרד, ואוצ'רים ללימוד השפה העברית.

<ולדימיר שקליאר: בזמנו עשינו- - -

סופה לנדבר: לא, תספר מה זה פרויקט פלא, ועם מי אנחנו עושים, אנחנו עושים את זה עם משרד החינוך, זה דבר חדש, אנחנו מגבירים את ה - - -

<ולדימיר שקליאר: פלא - - -

סופה לנדבר: אבל מה שיש לנו, חדש.

<ולדימיר שקליאר: בסדר, החדש זה פלא יסודי שאנחנו פותחים השנה, זה תגבור לימודי לילדים בבתי ספר יסודיים, ויש לנו כבר תקציב, חשוב לציין, לחמש שנים קדימה.

<ולדימיר שקליאר: 25 מיליון שקל בשלב הזה, נכנסים 2,700 ילדים לפרויקט, עשינו מכרז בצורה מטאורית, באמת פה אני רוצה להודות גם לכל הקולגות שלי גם ללשכה המשפטית, גם לסמנכ"לים, ודאי השרה והמנכ"ל, כי זה מבחינתי אחד מה - - - החשובים שיצאו השנה מהמשרד וזה היה מתבקש, ובוודאי שעשינו את זה בשיתוף עם משרד החינוך.

<ולדימיר שקליאר: כמו פרויקט פלא לגדולים, גם פרויקט פלא - - -

מרדכי יוגב: זה הולך בוואוצ'ר לילד?

<ולדימיר שקליאר: לא, ואוצ'ר זה משהו אחר.

<ולדימיר שקליאר: זה בקבוצות קטנות, מחמישה עד שמונה ילדים בבתי הספר, פרויקט פלא על יסודי מופעל על ידי החברה למתנ"סים, אבל פרויקט פלא יסודי זה רק במכרז.

מרדכי יוגב: אני שואל איך זה מונגש.

מרדכי יוגב: האם כל מורה יכולה לפנות למנהלת ולהגיד לה "יש לי - - -

אלכס קושניר: קובע איזה ילד זקוק לתגבור הלימודי.

מרדכי יוגב: והוא פונה למפקח האזורי, והוא אומר "אני זקוק לשני ילדים שעלו מברזיל והם מנותקי קשב".

<ולדימיר שקליאר: כן.

<ולדימיר שקליאר: זה בדיוק ככה, עובד בדיוק ככה.

סופה לנדבר: לכל ילד עולה חדש, שש שעות בשבוע.

מרדכי יוגב: והמורים יודעים?

סופה לנדבר: אנחנו בתהליך הכנה לשנת הלימודים הבאה, זאת אומרת אנחנו מאמינים שמאוקטובר נתחיל לתת את השעות האלה לילדים.

<ולדימיר שקליאר: תאריך היעד, אנחנו נתחיל את הפרויקט מיד אחרי החגים.

אברהם נגוסה: תמשיך, אבל אני מבקש שתלך בזריזות.

<ולדימיר שקליאר: שאלת על ואוצ'רים, אז היה פיילוט על פי החלטת הממשלה, רק לעולי צרפת, בלגיה ואוקראינה, השנה אנחנו הרחבנו לכולם.

<ולדימיר שקליאר: כל עולה חדש שבא לארץ משנת 2017, הוא זכאי לקבל ואוצ'ר.

<ולדימיר שקליאר: אני רוצה רק להזכיר ש- - -

סופה לנדבר: זו הייתה החלטה שלי לתת לכל עולה שמגיע למדינת ישראל.

סופה לנדבר: אמרתי מה שונה עולה שהגיע בפרויקט צרפת בלגיה ואוקראינה, נתנו ואוצ'רים לכולם וכל עולה יכול לבחור ולקבל את ה - - -

<ולדימיר שקליאר: לימוד השפה העברית, שהיו פה ויכוחים גדולים ואנחנו בסוף הצלחנו, אתה זוכר את זה.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: בתחילת הקדנציה היה ויכוח בעניין ההפרטה.

אלכס קושניר: זה בהמשך ליעוד שלנו שאמרנו שהעולה במרכז ואנחנו מנסים להיות מספיק גמישים גם תפעולית וגם מחשבתית, אני חושב שזה אחד הפרויקטים, הוואוצ'רים, שמבטא את החשיבה הזאת.

אברהם נגוסה: אתם רואים שזה מוצלח?

<ולדימיר שקליאר: זה מוצלח, מוצלח מאוד, וידוע שכ-30% מהעולים שעולים ארצה לא מגיעים לאולפנים מכל מיני סיבות, אז עכשיו יש להם עוד - - - מאוד נגיש.

סופה לנדבר: יש להם עוד דרך.

סופה לנדבר: אמנם אנחנו מאוד מרוצים מהאולפנים המוניציפליים והשותפות שלנו עם משרד החינוך, יחד עם זאת אנחנו נותנים לעולה החדש עוד אפשרות.

אלכס קושניר: אני אבקש את איציק אוחנה, סמנכ"ל חטיבת הפרט להציג את הפעילות של החטיבה שלו.

<איציק אוחנה: כיון שלא נשאר הרבה זמן, אדוני היושב ראש, אני אקצר.

<איציק אוחנה: אנחנו נתחיל בהיבטים של חיילים, היינו פה כבר בוועדות ולשמחתי דנו בנושא חיילים עולים משוחררים, אז אני רק אקצר ואומר שיחד עם השותפים, הסוכנות היהודית, קרן מיראז' והרבה מאוד ארגוני עולים ששותפים בתוך התהליך, עשינו מעטפת חברתית לחיילים עולים משוחררים בודדים, שהתכלית שלה היא מפגשים קבוצתיים עם ליווי מדריך, העצמה וניהול סדנאות העצמה וניהול שמתקיימות בשלושה מוקדים בארץ ואנחנו הולכים להרחיב את זה.

<איציק אוחנה: הדבר הנוסף שנוצר מזה, ואתה מכיר את זה, אדוני היושב ראש, זה הסוגיה של השולחנות העגולים עצמם, גם ההיכרות של הארגונים, גם ההכרה בחשיפה של הסיורים ודרך זה אנחנו מצליחים להנגיש גם מידע ולמקסם להם את הסיוע.

<איציק אוחנה: הגדלנו את המענק לחיילים עולים בודדים, מ-352 ל-540, אנחנו פתחנו, ואנחנו פותחים 12 הכנות לקראת שירות גם לעולים ולמח"ל, בשיתוף האגף החברתי בטחוני במשרד הביטחון, 600 חיילים השתתפו, שזה ממש להכניס אותם בצורה מדורגת, נכונה כדי להגביר להם את השרידות בתחילת השירות, חוץ מהקורסים של תחילת שירות שאנחנו מממנים, מולדת וכולי, כדי שבאמת הם ישרדו בתוך התהליך.

<איציק אוחנה: זיהינו לקונה שהיא, ופה היא כתובה, סיוע מיוחד לעולים בודדים במכינה או בשנת שירות, לתת להם דמי קיום, 1,524 שקלים, כדי שבאמת יהיו כחלק קדר שמשתתף בתוך התהליך וכוונתנו גם לבחון מכינות חצי שנתיות כדי להעצים את האוכלוסייה הזאת.

<איציק אוחנה: רוב הדברים מתבצעים בממשק, חתימה אחת, זיהוי ראשוני וזה רץ בתוך המערכת, יש לנו ממשק מסודר עם צה"ל ואנחנו משתמשים בו.

<איציק אוחנה: מבחינת נוער וצעירים, יש לנו 1,000 צעירים שנמצאים מהמטוס ישר לתכנית מובנית, ששם זה מתקיים, משלמים גם את שכר הדירה, מדריכים חברתיים בשפות, כל הקטע של העצמה חברה ותרבות, שייכות, זהות, כל הקטע הזה מתבצע בתוכו ובנוסף אנחנו מכניסים את כל השירותים שלנו שם, מהנפקת תעודת עולה עד לפי התקדמות השלבים באולפנים האינטנסיביים, ופה המקום להודות למשרד החינוך על זה שאנחנו שמים זום-אין בבחירת מורים כדי שזה יהיה מוצלח ולעלות ברמות של השפה העברית ולהנגיש את כל השירותים שלנו.

<איציק אוחנה: כמובן הסוכנות היהודית בהיבט של הרצף, מהזיהוי בארצות היעד, הליווי, ההבאה וההכנה של החליפה לפי מידה.

<איציק אוחנה: אנחנו מתכוונים להעצים את זה כמה שיותר, אני אומר לכם שזה מרגיע גם את השותפים המרכזיים, כמה לא מפתיע, ההורים.

<איציק אוחנה: כשבאים בתכנית קבוצתית הוא מבין, יש לו מסגרת, יש לו מקור, הוא לא בדד אם נמצא אותו נופל בין הכיסאות ואין מי שישמור עליו או ייעץ לו.

<איציק אוחנה: מבחינת מינהל הסטודנטים, השנה גדלנו בצורה מאוד משמעותית ב-700 נוספים שנרשמו של המינהל, כמובן שאנחנו מממנים את כל שכר הלימוד, אתה מכיר את כל התהליך שאנחנו, מה שנקרא בעיצומה של דרך חדשה, וגם בהיבט של העברה מדורגת בהמשך של שכר הלימוד, מלגות קיום, וכל מה שקשור.

<איציק אוחנה: אני אומר, קודם כל תכנית ההנגשה וההבאה שלהם לנקודת הזינוק, וכמובן העברת המקל הסדורה בהיבטים של המעטפת, זה מתן המענים.

<איציק אוחנה: כמובן שהם משתתפים בתכנית שחק, לכשעצמה לראות שהם כבר, מכאלה שאנחנו תומכים בהם נרתמים ותורמים ומכירים את חלקי החברה, וחבל להרבות במילים, צריך לראות ולהיות בטקס, אנחנו מזמינים אותך ותראה מה אומרים האנשים ומה זה גרם להם, גם לחיבור וגם להישארות.

<איציק אוחנה: אנחנו עשינו קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בצמצום של הבירוקרטיה, כלומר הכל מותאם באפליקציות, ודרך זה אני לא צריך לבוא, אחרי שפתחתי פעם ראשונה תיק סטודנט מתחיל, אני לא צריך לבוא להמשך, אלא אני שולח את האישורים והכל שהתקדמתי מסמסטר לסמסטר, עם הציון המתאים והכל, שולח, אנחנו שולחים לו אישור לטלפון, קדימה הפועל, בהצלחה לסמסטר הבא.

<איציק אוחנה: מעבר לזה יש כמובן את כל המעטפת התומכת במידה ויש מתקשים בכל מה שצריך, בתגבורים, אני פחות ארחיב על זה כי אתה כבר מכיר את העניין.

<איציק אוחנה: אפשר לראות פה את המספרים.

<איציק אוחנה: אני רק אומר שההורדה או ההתאמה של הגיל לשירות, לא מתוך זה שלא רוצים שישרתו, חלילה, בשביל זה אנחנו מעצימים ועושים תכניות, אלא אלה שבאים בגילאי 22 עד 26 ועושים שירות חצי שנה לא אפקטיבי, חודשיים הכנה, חודשיים קורס עברית ועוד חודש לגרף או לנכש אצל מישהו כי זו האפקטיביות, אז גיל 21 פטור, ולכן זה גם מעיד על עלייה גדולה מאוד בהנגשה גם לתעסוקה, גם ללימודים והסרת חסמים מאוד משמעותיים ממדינות שזה מהווה להם חסם ופחד, מהקטע שהם לא מחויבים בצבא.

<איציק אוחנה: מבחינת יזמות, אני חייב להגיד שזה ממש בסגירת מעגלים מאוד קצרים ותמיכה בעולים, כדי שבאמת גם יפתחו עסקים וגם ישרדו בהם, אז אני אתחיל.

<איציק אוחנה: 1,800 עולים ותושבים חוזרים שקיבלו את הסיוע החל מהקרן הממונפת להלוואות, נותנים הלוואות על מנת כמובן לסייע בהקמת העסקים, אז מ-2013 הוענקו 656 הלוואות בסך 50 מיליון.

<איציק אוחנה: תמריצים, יש פה את כל התמריצים ממענק להעתקת עסקים מחו"ל, תמריץ להקמת עסקים בירושלים לאור המצב וכל מה שחווינו לפני שנה וחצי רק, תמריץ להקמת עסקים בנגב והגליל, שזה חלק ממדיניות המשרד והעצמה של העניין ואפשר לראות שב-2017 אנחנו בעזרת השם, בנקודת הזמן הזו כבר בנקודת הסתכלות שאנחנו גדלים מאותם 15% מ-2015 ל-2016 בואכה לשנה הנוכחית.

<איציק אוחנה: מבחינת עסקים בסיוע המשרד, אפשר לראות שבשנת 2014 זו כמות העסקים שנפתחו, 2015 הייתה לנו ירידה בגלל כל אירועי הדקירות, הפיגועים, הדריסות, זה הבהיל, הכניס קצת לעניין, ודרך זה גם באמת עשינו גם את הסיוע להקמת עסקים בירושלם, המצב נרגע ואנחנו חוזרים למצב השפוי של גם הגעה וגם פתיחת עסקים.

<איציק אוחנה: אני רק אגיד שנתון מעודד זה ההיבט של השרידות, אפשר לראות ש-80% מהעסקים שנפתחים על ידי עולים ותושבים חוזרים, זה אחוז השרידות שהוא מאוד גבוה, ואם אני משווה אותו לעסקים מן המניין, תקנו אותי אם אני טועה, בסביבות 50%?

אלכס קושניר: 60%.

סופה לנדבר: אבל יכול להיות שזה גם ניקח לעצמנו קצת קרדיט, אנחנו נותנים ליווי צמוד לכל אלה שפותחים את העסקים, זה נותן אפשרות לאדם כאשר הוא כן פותח, לדעת מה יקרה לו אחרי כמה שנים.

<איציק אוחנה: נכון.

<איציק אוחנה: גם זה, וזה נתון מאוד מאוד מעודד, והדבר השני זה ההיבט התרבותי שבאמת עולה שמגיע לכאן ורואה שזה עולמו, הוא מנסה להיאחז ככל שניתן כדי לשמר את זה, כדי שזה יצליח.

<איציק אוחנה: זה גם ייצר מן הסתם עולים עובדים.

<איציק אוחנה: קליטה במדע, אפשר לראות שבאמת בנקודת הזמן 146 מדענים, 84 מושמים במשק, גם כאן אנחנו בתהליך חשיבה לבנות תכנית להשבת המוחות והעצמה של כל הקטע של המדע.

<איציק אוחנה: בנושא תעסוקה, אפשר לראות את המספרים, 7,184 מושמים, זה אתגר מרכזי, נקודה.

<איציק אוחנה: מה שלא נעשה ואיך שלא נעשה, צריך להמשיך לחשוב בצורה הרבה יותר רחבה, ולהקדים תהליכים לארץ היעד ועם השותפים, ארגוני עולים ועוד ארגונים נוספים שאנחנו חייבים לפתוח תכניות ולהרגיע אותם ולבנות להם כבר את המעטפת של התעסוקה לפני.

<איציק אוחנה: אני לא אכנס לכל שאר המאפיינים.

סופה לנדבר: אתה יכול להגיד שבקשר לתעסוקה יש לנו מחר כנס של רופאים שכבר סיימו את הלימודים וקיבלו רישיון, חלק נמצאים בלימודים.

סופה לנדבר: אנחנו פתחנו את זה בכמה מקומות, באשדוד, בחיפה, בצריפין, בבאר שבע.

סופה לנדבר: תוך 24 חודשים הגיעו מצרפת 17 רופאים, מאוקראינה רוסיה – 588.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שאנחנו מחזקים את מערכת הבריאות.

סופה לנדבר: כולנו יודעים שעכשיו, חלק מהרופאים שקיבלו את הרישיון ועבדו במשך שנים עכשיו יוצאים לפנסיה, ואגב, בית החולים באשדוד שייפתח בחודש נובמבר, חלק מהרופאים שיעבדו שם הם עולים חדשים שהגיעו מכל הגלויות, מכל המדינות.

סופה לנדבר: אני חושבת שזו התרומה של משרד העלייה והקליטה, ואתם מוזמנים לכנס מחר, זה תענוג לראות איך הם מחליפים את החלוק בחלוק של רופא, אחרי שהם מקבלים את כל האישורים ועוברים את כל המבחנים.

סופה לנדבר: זה לא פשוט, צריך להגיד.

מרדכי יוגב: גבירתי השרה, נשאלנו גם על מקצועות הסיעוד והאחיות, שגם שם מצאנו שיש חוסר גדול ולא מקבלים את הדיפלומה שלהם, על אף שאפשר בשנת הכשרה מעשית, בסטאז', להתגבר על הסיפור.

סופה לנדבר: נכון.

סופה לנדבר: אנחנו עכשיו פותחים קורס לאחיות, אתה צודק מאוד.

סופה לנדבר: מאוקראינה ומרוסיה הגיעו תוך שנתיים 487 אחיות ומצרפת 233, ואנחנו רואים שבעצם פתיחה של קורס מיוחד להכשרה מקצועית במדינה זה דבר שנדרש, ואנחנו עכשיו בקיץ פותחים קורס נוסף.

מרדכי יוגב: או לדרוש ממערכת הבריאות שתכניס אותם למעין סטאז' שכזה.

סופה לנדבר: אתה יודע כמה אתה צודק, בקדנציה שעברה הצלחתי להביא 50 משרות להתמחות.

סופה לנדבר: עכשיו המשרות נגמרו, ואנחנו צריכים לאותם רופאים שמסיימים וכן מקבלים רישיון, אותם לפחות 50 פלוס משרות להתמחות, כדי לעבור לשלב הבא.

מרדכי יוגב: אני חושב שישיבה עם מנכ"ל בריאות, היינו בצפון וקיבלנו על מחסור, ויכול להיות שה-win win הזה, יכול להיות שיכול - - -

אלכס קושניר: אנחנו נמצאים במגעים עם משרד הבריאות על הנושא הזה, אני מקווה שיהיו לנו תוצאות.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, אני מבקש ממך שתחליף אותי, אני צריך ללכת להצבעה.

אברהם נגוסה: רק להרים אצבע ואני חוזר.

אברהם נגוסה: אם לא אגיע לפני, אני מבקש התייחסות על מבשרת ציון, איך פותרים את הבעיה.

סופה לנדבר: אתה בדיוק יודע, זה נמצא בתהליך משפטי, אבל אני יכולה להגיד כאן שאף עולה זכאי שנמצא במסגרת מבשרת ציון לא יישאר בלא קורת גג.

אלכס קושניר: אני רוצה להציג, בעצם כולכם מכירים את חביב קצב, סמנכ"ל דיור משאבי אנוש ומינהל.

אלכס קושניר: כמה מילים על דיור חביב, אם אפשר.

<חביב קצב: תודה.

<חביב קצב: בהמשך לדיון שהתקיים אתמול במשך כמעט שעתיים בוועדת העלייה בנושא הדיור, אנחנו מודעים לשתי עובדות, אחת שיש מצוקת דיור מאוד חריפה על כלל עם ישראל שכוללת גם את העולים, ושתיים – שהמלאי של הדיור הציבורי הולך ואוזל, כמעט לא קיים.

<חביב קצב: השרה שהחלה בפתיח של הישיבה ואמרה שהושקעו מיליארד שקל לרכוש 1,000 יחידות דיור, שנבין שהמכפלות של הכסף הן עצומות והמספרים גדולים מאוד.

סופה לנדבר: גם במיליארד הזה דרשתי ששליש לפי הסכם קואליציוני של מפלגת ישראל ביתנו, יעבור לעולים חדשים.

<חביב קצב: שליש יגיע לעולים, אז אלוהים גדול עד שירכשו את הדירות, יתקבלו הדירות ויגיעו לעולים, הכל יהיה בסדר.

<חביב קצב: זו תמונת המצב, אנחנו לא אופטימיים בנושא של הדיור, לא אופטימיים בנושא מצוקת הדיור.

<חביב קצב: אנחנו עובדים במלאי שמתפנה מהדיור הציבורי.

<חביב קצב: במסגרת המלאי שמתפנה מהדיור הציבורי בחציון של השנה, הכנסנו כ-1,000 יחידות משפחתיות בדיור, אני אומר כ-1,000 יחידות משפחתיות לדיור, זה לפעמים יכול להיות אפילו פחות דיור כי יש לפעמים מצטרפים, אבא או אמא מצטרפת לבת שלה, משפחה בצירוף, שמצטרפים ליחידה אחת.

<חביב קצב: בנוסף לזה, על פי הסכם קואליציוני, 40 מיליון שקל בשנת 2017 מתוך 150 מיליון שקל, בשנת 2017 צריך להיות 40 מיליון שקל, בשנת 2018 עוד 40 מיליון שקל, בשנת 2019 – 90 מיליון שקל, זה 150 מיליון שקל, צריך להגיע לתוספת סיוע בשכר דירה לעולים קשישים.

<חביב קצב: אנחנו השנה התחלנו עם זה בביצוע באמצעות משרד השיכון, מבצעים 40 מיליון שקל, נותנים לאנשים שגרים בגפם, אנחנו עוד לא מסתפקים בזה והשרה ואנחנו עוד מנהלים דיונים מאוד מעמיקים עם משרד האוצר לגבי המשך התוספת ומתן תוספת סיוע בשכר דירה לכלל הקשישים שנמצאים בתור ומקבלים סיוע בשכר דירה.

<חביב קצב: במסגרת דיור הקשישים, כפי שפתחה השרה ואמרה, בכל זאת כמשרד, אנחנו כמשרד יחידי שמפעילים בניה לקשישים, ואנחנו בסוף שנה שעברה פעלנו ואישרנו 1,486 יחידות דיור, כאשר בתקופה הקרובה, אנחנו מקווים שנצליח לצאת למכרזים, ולסיים אותם עד סוף השנה, לעוד 2,000 יחידות דיור.

<חביב קצב: ברור שזה מכפלות, הרבה כסף, זה היכולות שלנו למה שאנחנו מקבלים כסף, והלוואי וועדת העלייה וחברי הכנסת יעזרו לנו גם לקבל יותר כסף, אנחנו יכולים להבטיח לכם, וגם השרה, שכל כסף שאנחנו נקבל נממש אותו.

<חביב קצב: מקבצי דיור, יש לנו תוספת, אנחנו ממשיכים לתחזק את מקבצי הדיור.

<חביב קצב: יש שם כמעט 16,000 נפשות שגרים במקבצים האלה.

<חביב קצב: המקבצים זה לא הליך פשוט, מדובר בהמשכי חוזים בנדל"ן, היום אנחנו יודעים שמחירי הנדל"ן הם בשמיים, יש חלופות היום לכל הנושאים האלה, זה עולה לנו בהרבה בריאות וקשיים להמשיך במקבצים האלה, על מנת שאותם אנשים לא ייזרקו לרחוב.

<חביב קצב: דבר אחרון, מה שהשרה פתחה ודיברה עליו, נושא המשך במרכזי קליטה לעולים יוצאי אתיופיה.

<חביב קצב: אנחנו יודעים שהעולים יוצאי אתיופיה הם יחידים בתוך כלל העולים שמגיעים למרכזי הקליטה ומקבלים שם את כל הטיפול.

<חביב קצב: מדובר על 16 מרכזי קליטה שיש בהם כיום פחות משליש מהקיבולת שלהם, אנחנו לא יכולים להמשיך להיות במצב הזה, אני חושב שזה ברור לכולנו.

<חביב קצב: אם קצב העלייה מאתיופיה ימשיך להיות הקצב של היום, נראה לי שנצטרך לקבל החלטות בנושא הזה.

<חביב קצב: בכל מקרה, אנחנו לא נוכל להמשיך להחזיק מקומות ריקים ולשלם בגינם הרבה כסף.

<חביב קצב: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אלכס קושניר: נושא אחרון בכמה מילים, כמו שאמרתי, אנחנו לפי הייעוד שלנו אנחנו שמים את העולה במרכז, ולכן אנחנו עוברים ממש בימים אלה מהפיכה בכל הנושא הזה של שירות לעולה.

אלכס קושניר: ניתן לכם כמה דוגמאות, יש הרבה, אבל אני אתן את המרכזיות.

אלכס קושניר: הדבר הראשון זה בעצם מיתוג המשרד, כמו שאתם רואים, שינינו והתחדשנו, הכל במטרה להוות באמת בית וגם שינינו את הסלוגן.

אלכס קושניר: הסלוגן שלנו היום זה "הכל כדי שתרגישו בבית", כך אנחנו מתנהלים, זה הכיוון שלנו.

אלכס קושניר: אנחנו אמורים להיות נגישים יותר, נוחים יותר וברורים יותר עבור העולה.

אלכס קושניר: נושא נוסף שעשינו, בכל הסניפים שלנו, בכל הלשכות שלנו יש היום מערכות ניהול תורים ממוחשבות, הדבר הזה עושה סדר, הדבר הזה מגביר אפקטיביות של העובדים ובעצם משפר את השירות.

אלכס קושניר: דבר נוסף שעוד מעט ייכנס, אני מאמין שכבר בחודש ספטמבר, זה אפשרות לקבוע תור ללשכות שלנו במובייל.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות פה המחשה, ממש אתם נמצאים לסמארטפון שלכם, יש שם לפי סניפים, אתם קובעים את התור ומגיעים ללשכה ללא צורך להתקשר וללא צורך בבירוקרטיה מיותרת.

אלכס קושניר: השרה דיברה על מרכז המידע, אז רק כמה מילים.

אלכס קושניר: מרכז מידע רב ערוצי שמאפשר גישה אלינו גם בטלפון, גם באימייל, גם בוואטס אפ וגם בפייסבוק, אנחנו נותנים שירות בשש שפות.

אלכס קושניר: המספר הוא מאוד קצר, כוכבית 2994, אנא השתמשו בזה.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שגם בלחיצת כפתור על המסך אתם יכולים להגיע אלינו ובצורה מאוד פשוטה, פשוט לעבור לוואטס אפ ולהיות איתנו בקשר, אנחנו עונים באון ליין.

אלכס קושניר: מעבר לזה, המון המון המון מסמכים שפעם העולים היו צריכים להביא אלינו לקבל חתימות, להחזיר, טרטור מיותר.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים מהפכה בנושא הזה של דיגיטציה של השירות, ועל ידי הדבר הזה גם מגבירים את הנוחות של העובדים.

אברהם נגוסה: האם אתם גם נגישים בטוויטר?

אלכס קושניר: לא, טוויטר לא.

אלכס קושניר: טוויטר זה לא להודעות.

אלכס קושניר: בטוויטר אתה לא יכול להתכתב.

אלכס קושניר: פייסבוק וואטס אפ.

אברהם נגוסה: להעביר מסר, קריאה וזה.

אברהם נגוסה: לא להתכתב.

אלכס קושניר: לא, זה אתה מדבר עכשיו על נושא של יחסי ציבור, זה בצד, אני מדבר פה על השירות לעולים.

אלכס קושניר: אמרנו, מספר כוכבית מאוד קצר, מאוד ברור, אנחנו נמצאים בחיתולים של הדבר הזה.

אלכס קושניר: יש עוד דברים שאנחנו נציג לכם בסיכום השנה של 2017, אתם תראו שאנחנו ממשיכים בנושא של המהפכה, אנחנו רק בהתחלה.

אלכס קושניר: הקמנו אתר מיוחד להנצחת אסירי ציון.

אלכס קושניר: אתם יכולים לראות, מקלידים את שם האדם ומקבלים את הפירוט עליו.

סופה לנדבר: תכתבו שם של אסיר ציון מאתיופיה.

<קריאה: לא משנה.

סופה לנדבר: כן משנה.

סופה לנדבר: תודות לאנשים האלה השערים לאתיופיה נפתחו.

אלכס קושניר: חברים, רק דקה אחת אני רוצה לחזור לייעוד.

אלכס קושניר: מאוד חשוב להבין באיזה תהליך אנחנו נמצאים.

אלכס קושניר: אנחנו הופכים להיות גורם מוביל בתחום העלייה והקליטה, אנחנו הולכים להיות גמישים ונגישים והולכים להיות אפקטיביים, הכל בשביל לשים את העולה במרכז.

סופה לנדבר: ושירות, שירות, שירות.

סופה לנדבר: עכשיו אתם יכולים לראות את סל השירותים לעולה החדש ששיפרנו, מילאנו ועשינו.

סופה לנדבר: וזה בעצם השירותים שנתנו והוספנו.

אלכס קושניר: וכל זה בחצי שנה.

אלכס קושניר: רק תסתכלו.

סופה לנדבר: תסתכלו.

סופה לנדבר: צריכים לראות את הדברים ולהרגיש.

אברהם נגוסה: נסכם את הדיון כי אנחנו צריכים לסיים.

אברהם נגוסה: אין מה לעשות.

אברהם נגוסה: אנחנו מחויבים לנהלים פה.

אברהם נגוסה: מטרת הדיון היא לקבל סקירה ולא להיכנס לדיונים.

אברהם נגוסה: אם היה לנו זמן, היינו רוצים לשאול שאלות, אני יודע שלאנשים יש שאלות, אבל אני מתנצל, אי אפשר לעשות את זה קיבלנו הוראה חד משמעית לסגור את הדיון כי כל הוועדות סגרו.

אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לסכם.

אברהם נגוסה: קודם כל תודה לשרה, למנכ"ל, לצוות המקצועי של משרד הקליטה על הדיווח שהם הציגו לנו, על פעילות למען העלייה והקליטה.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך על כל סעיף וסעיף, על כל הבעיות, נמשיך לקיים כאן דיון כפי שהשרה אמרה בהתחלה, שלא רק שהיא מחויבת להגיע, אלא תמיד כשאנחנו צריכים, היא כאן.

אברהם נגוסה: אז אנחנו נזמין אותה, נקיים דיון בתחילת המושב.

סופה לנדבר: אף פעם לא סירבתי לך.

אברהם נגוסה: אף פעם לא.

אברהם נגוסה: זה היתרון של להיות עולה חדשה.

אברהם נגוסה: בגלל שאת עולה חדשה כנראה את מכירה את העניין.

אברהם נגוסה: אבל יש לנו ויכוחים ויש לנו מחלוקות.

סופה לנדבר: אתה יכול להגיד עכשיו בסיכום שמשרד העלייה והקליטה פעיל ושיפר המון דברים ואתה נהנה לראות את הפעילות של משרד העלייה והקליטה.

אלכס קושניר: בפעם הבאה אפשר לקבל יותר זמן לסקירה שנתית?

אברהם נגוסה: אנחנו נעשה את זה באמצע השבוע, אפשר ביום שני או שלישי, לתת יותר זמן.

אלכס קושניר: אני מתכוון לסקירה השנתית.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אנחנו נעשה את זה.

סופה לנדבר: בסתיו תיתן לנו יום שנוכל לעשות דיון.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לדון בנושא.

אברהם נגוסה: אני מתנצל חבר הכנסת מוטי יוגב שנשארת מהתחלה עד הסוף, אבל אתה יודע את מגבלות הזמן.

אברהם נגוסה: נתתי גם זמן באמצע לשאלות של חברי הכנסת בעיקר.

אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכל האנשים שהשתתפו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.