ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 453, 2017-07-17 12:00

מירב בן ארי: שלום לכולם.

מירב בן ארי: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

מירב בן ארי: היום ה-17 ביולי 2017, כ"ג בתמוז התשע"ז, השעה 12:00.

מירב בן ארי: אני אחליף את חבר הכנסת יעקב מרגי.

מירב בן ארי: תכף תיכנס היועצת המשפטית.

מירב בן ארי: אנחנו דנים בהצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – שכר לימוד לסטודנטים בין-לאומיים), התשע"ז-2017, של חברת הכנסת מירב בן ארי, רועי פולקמן ויעקב מרגי.

מירב בן ארי: היועצת המשפטית, את רוצה קודם לשמוע או שנתייחס?

<מירב ישראלי: מה שתחליטו.

<מירב ישראלי: זה מאוד קצר, אפשר להקריא את זה כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.

<עמרי גולן: העברנו נוסח מתוקן.

<מירב ישראלי: יש לי הערה לנוסח המתוקן.

מירב בן ארי: אנחנו קודם נקריא את הנוסח.

מירב בן ארי: אנחנו יודעים שוועדת שרים לחקיקה, זה במפורש צוין, קבעה שצריך לתאם עם האוצר.

<מירב ישראלי: כן.

<מירב ישראלי: זה לא אמור להיות הממונה על התקציבים אלא שר האוצר.

<מירב ישראלי: תיקון סעיף 17ב בחוק המועצה להשכלה גבוהה, בסעיף 17ב(א), אחרי "גובה התשלומים הנלווים" יבוא "או שכר הלימוד לסטודנטים בין לאומיים" ובסופו יבוא "סטודנטים בין לאומיים – סטודנטים שאינם אזרחי ישראל או תושבי ישראל".

<מירב ישראלי: זה אמור להשתלב בסעיף 17ב לחוק המועצה להשכלה גבוהה שעוסק למעשה בתשלומים נלווים לסטודנטים.

<מירב ישראלי: אני אקרא את הסעיף עצמו כדי שקבל את הערת המל"ג.

המקורי אומר: "המועצה לפי הצעה של הוועדה שהוסמכה לפי סעיף 17א - שזאת בעצם ה-ות"ת - לאחר התייעצות עם ארגון הסטודנטים היציג ועם המוסדות להשכלה גבוהה שהמדינה משתתפת בתקציבם, תקבע כללים בדבר גובה התשלומים הנלווים ושכר הלימוד לסטודנטים בין לאומיים – זה מה שאנחנו מוסיפים עכשיו – במוסדות כאמור וכן בדבר אופן עדכונם וגבייתם".

המקורי אומר: לעניין זה הוספנו את ההגדרה.

המקורי אומר: מה שמוצע על ידי המל"ג, אני מציעה שעמרי יציג את ההצעה שלהם שנוגעת לנוסח המקורי של סעיף 17ב.

<עמרי גולן: המחלקה המשפטית במועצה להשכלה גבוהה.

<עמרי גולן: אחרי דיון בוועדת שרים לחקיקה עלה הצורך להכניס גם את הממונה על התקציבים במשרד האוצר לנוסח הסעיף בעניין ההתייעצות.

<עמרי גולן: לכן הכנסנו את זה.

<עמרי גולן: העברנו נוסח מתוקן עם התייעצות.

<עמרי גולן: אני יכול להקריא איך ייראה הסעיף שאנחנו מציעים שיהיה.

<עמרי גולן: "המועצה לפי הצעת הוועדה שהוסמכה לפי סעיף 17א, לאחר התייעצות עם ארגון הסטודנטים היציג ועם המוסדות להשכלה גבוהה שהמדינה משתתפת בתקציבם, ועם הממונה על התקציבים במשרד האוצר, תקבע כללים בדבר גובה התשלומים הנלווים וכללים בדבר גובה שכר הלימוד לסטודנטים בין לאומיים במוסדות כאמור, וכן בדבר אופן עדכונם וגבייתם".

<מירב ישראלי: זה בחוק המקורי.

<מירב ישראלי: זה לא קשור.

<מירב ישראלי: למעשה התיקון שאתם מציעים הוא תיקון אחד שהוא להוסיף התייעצות עם הממונה על התקציבים.

<עמרי גולן: כן.

<עמרי גולן: ההתייעצות היא גם לגבי התשלומים הנלווים וגם לגבי הכללים של שכר הלימוד לסטודנטים בין לאומיים.

<עמרי גולן: זאת התייעצות גם וגם.

<מירב ישראלי: כמובן אין התנגדות לעניין הזה אלא שאנחנו לא קובעים התייעצות עם פקיד בחקיקה אלא קובעים התייעצות עם שר.

<עמרי גולן: זה מה שסוכם.

<עמרי גולן: סוכם שזה לא יהיה גורם פוליטי אלא עם גורם מקצועי.

<מירב ישראלי: לא.

<מירב ישראלי: אין דבר כזה.

<מירב ישראלי: שר האוצר פונה לגורמים המקצועיים.

מירב בן ארי: כל התייעצות, גם בתקנות וגם בחקיקה ראשית.

<מירב ישראלי: יכול שיקבע התייעצות עם היועץ המשפטי למשרד החינוך.

<מירב ישראלי: לא עושים דבר כאלה.

<עמרי גולן: יש לנו התייעצויות עם מוסדות ועם כל מיני גורמים.

<מירב ישראלי: לא עם פקידים.

מירב בן ארי: כשנגיע לארגון היציג, העשרה שקלים, גם לזה צריך הסכמה.

<מיכל גלברט: אני בודקת אם יש תקדימים של התייעצות עם פקיד.

<מירב ישראלי: גם אם יש, זה משהו שאנחנו לא נחזור עליו.

<עמרי גולן: אנחנו חושבים שזה כן המקום.

<מירב ישראלי: לא.

מירב בן ארי: למה זה קריטי לך?

<עמרי גולן: זה עניין מקצועי.

<מירב ישראלי: לא.

<מירב ישראלי: אין דברים כאלה.

מירב בן ארי: תכף נביא את הדוגמה של עשרת השקלים של הארגון היציג.

מירב בן ארי: גם זה עם השר.

<עמרי גולן: שם נקבע עם שר האוצר.

מירב בן ארי: בואו נתקדם.

מירב בן ארי: בינתיים מיכל תחפש.

מירב בן ארי: בכל מקרה אנחנו אומרים כאן עמדה עקרונית.

<מירב ישראלי: כן.

<מירב ישראלי: אנחנו לא קובעים בחקיקה התייעצות עם פקידים.

<מירב ישראלי: הפקיד כפוף לשר.

<מירב ישראלי: דרך אגב, בכל ההתייעצויות זה הרי לא השר.

<מירב ישראלי: הוא פונה לגורם המקצועי המתאים במשרדו והוא קובע.

<מירב ישראלי: אנחנו לא קובעים התייעצות עם פקיד.

<מיכל גלברט: יש בהרבה מקומות.

<מירב ישראלי: על הרבה מקומות אני לא יודעת.

מירב בן ארי: תני לי דוגמה אחת.

<מיכל גלברט: אני בודקת עכשיו.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: תבדקי.

<מיכל גלברט: זה כן נושא שהוא מהותי כי לפעמים יש דברים שמגיעים לשר - - -

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: תנו לנו דוגמאות.

<מיכל גלברט: אם אנחנו עכשיו משנים את שכר הלימוד והממונה על התקציבים - - -

מירב בן ארי: הממונה על התקציבים, הרי שר האוצר יתייעץ אתו.

מירב בן ארי: שר האוצר לא מחליט דברים על דעת עצמו.

<מירב ישראלי: מעבר לזה, אני אומר דבר נוסף.

<מירב ישראלי: ב-ות"ת, למיטב ידיעתי יושב משקיף של האוצר ולמיטב ידיעתי הוא מאגף התקציבים, אם אני זוכרת נכון

<מיכל גלברט: לא.

<מיכל גלברט: לא יושב.

<מירב ישראלי: אין נציג של האוצר בישיבות של ה-ות"ת?

<מיכל גלברט: לא.

<עמרי גולן: לא.

<עמרי גולן: יש נציגי ציבור.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: נמשיך כי יש לנו עוד דברים שחשוב להביא אותם ואנחנו בלחץ של זמן.

<מירב ישראלי: הדבר השני שהם מבקשים, אי אפשר לעשות את זה כרגע.

מירב בן ארי: את העשרה שקלים.

<מירב ישראלי: כן.

<מירב ישראלי: ראיתי את זה אתמול ואי אפשר לעשות.

<עמרי גולן: יש דבר נוסף שביקשנו והוא תשלומים נלווים, לדחות את המועד של גביית התשלומים הנלווים.

<מירב ישראלי: אבל זה משהו שצריך להגיש בשבילו הצעת חוק.

<עמרי גולן: זה לא בהצעת חוק.

מירב בן ארי: תסביר.

<עמרי גולן: מבחינת תשלומים נלווים, אם תפתחו את הסעיף של חוק המל"ג, תראו שכתוב בסעיף קטן – זה לא תחת סעיף כאן – שגבייה של תשלומים נלווים שייקבעו לפי סעיף 17ב לחוק המל"ג כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, יהיה החל מתחילת שנת הלימודים - - -

<מירב ישראלי: מה זה לא לפי חוק?

<מירב ישראלי: זה בחוק מתקן.

<עמרי גולן: כן.

<מירב ישראלי: זה חוק.

<עמרי גולן: כן.

<עמרי גולן: זה חוק.

<מירב ישראלי: אני אחסוך זמן.

<מירב ישראלי: אין לנו סמכות, לוועדה אין סמכות לתקן משהו שנקבע בחקיקה בהחלטה שהיא לא חוק.

<עמרי גולן: אז לא ניתן לשנות כרגע.

<מירב ישראלי: לא.

<מירב ישראלי: לא ניתן לשנות.

<עמרי גולן: בסדר.

מירב בן ארי: תגיד לי ואני אטפל בזה.

<מירב ישראלי: צריך להגיש הצעת חוק.

מירב בן ארי: גם כך זה לא לשנת הלימודים האקדמית הזו.

מירב בן ארי: זה לתשע"ט.

<עמרי גולן: אנחנו רוצים לדחות את זה משנת הלימודים הקרובה, זו שתבוא, לזו שאחריה.

<מירב ישראלי: צריך להגיש הצעת חוק.

<מירב ישראלי: יש זמן כי זה באוקטובר.

מירב בן ארי: אני אגיש.

מירב בן ארי: אנחנו נדבר אחרי הישיבה.

<עמרי גולן: הדבר השלישי הוא ההיוועצות לגבי תשלום לארגון סטודנטים יציג.

<עמרי גולן: שלחנו לכם את כל החומרים.

<מירב ישראלי: גם כאן אני אחסוך זמן.

<מירב ישראלי: בעיקרון יש כמה דברים.

<מירב ישראלי: האחד, זה לא על סדר היום ולכן אי אפשר לדון בזה כי חייבים להודיע ולהעלות את הנושא על סדר היום.

<מירב ישראלי: הדבר השני הוא שזה צריך להיות מוגש באופן רשמי.

<מירב ישראלי: זה לא משהו שיכול להגיע במכתב אגב אורחא של הלשכה המשפטית.

<עמרי גולן: כך זה עבר למשרד האוצר בהליך ההיוועצות עם שר האוצר.

<מירב ישראלי: בכנסת זה שונה.

<מירב ישראלי: לכנסת מגיש מי שמוסמך מטעם המל"ג.

<מירב ישראלי: תתייעצו מי זה יהיה, אם זה יושב ראש המל"ג או מי שצריך, כמו ששר מגיש לנו את העניין הזה.

<מירב ישראלי: זה צריך להיות במכתב רשמי להתייעצות עם הוועדה לפי החוק.

<מירב ישראלי: דבר שלישי, זה צריך להיות רק לאחר שגמרתם את סבב ההתייעצויות בתוך הממשלה.

<עמרי גולן: עדיין לא קיבלנו תשובה משר האוצר.

מירב בן ארי: זה דבר שהוא מאוד חשוב.

מירב בן ארי: זה חוק שלי ושל חברת הכנסת שולי מועלם.

מירב בן ארי: זה חוק שצריך להיכנס בתשע"ח, עשרת השקלים האלה.

מירב בן ארי: לכן זה סופר קריטי שנסיים אותו.

מירב בן ארי: לכן אני מציעה, עמרי, שאנחנו נדבר, אני אבדוק מה קורה בלשכת השר ואנחנו חייבים להביא את זה.

מירב בן ארי: יש לך גג את השבוע הבא כי זה השבוע האחרון.

מירב בן ארי: בוא נרשום שהיום נדבר ואם זה לא יעזור, אני אתערב.

מירב בן ארי: אנחנו חייבים לסיים את זה כדי שההתאחדות תוכל להפעיל את החוק.

מירב בן ארי: אישרנו את זה במושב הקודם, נכון?

<מירב ישראלי: נכון.

<עמרי גולן: אם הם לא יצאו עכשיו לגבייה של אותם עשרה שקלים, הם כבר לא יוכלו לעשות זאת בשנה הקרובה.

<מירב ישראלי: זה קריטי מאוד.

<מירב ישראלי: אתם תסיימו את ההתייעצות עם האוצר.

<מירב ישראלי: כשהם נותנים לנו את הבקשה הרשמית, צריכה להיות מצורף בכתב ההתייעצות.

<עמרי גולן: תשובה של משרד האוצר.

<מירב ישראלי: בדיוק.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: אנחנו נניע את הגלגלים מהר כדי שהתאחדות הסטודנטים תוכל להפעיל את זה.

מירב בן ארי: אם לא, אנחנו מפספסים את תשע"ח וחבל.

מירב בן ארי: למה לא עשיתם את זה עד עכשיו?

<עמרי גולן: פנינו למשרד האוצר, לדעתי לפני חודשיים.

מירב בן ארי: מיכל, אנחנו צריכים את זה דחוף.

מירב בן ארי: את מבינה שאנחנו צריכים את זה דחוף.

<עמרי גולן: פנינו ב-18 ביוני.

מירב בן ארי: אז פניתם למשרד האוצר.

<עמרי גולן: כן.

מירב בן ארי: מיכל, אנחנו רוצים תשובה היום.

מירב בן ארי: תשובה מהשר.

מירב בן ארי: אם את צריכה שאני אתערב, אני אתערב אבל זה התפקיד שלכם, זה תחום מקצועי נטו.

מירב בן ארי: אתם צריכים לאשר מול השר והוא יחזיר את זה אלי היום או מחר ואנחנו נקבע דיון דחוף כאן בשבוע הבא.

<מיכל גלברט: לגבי ההתייעצות עם הממונה על התקציבים, כן יש תקדים.

<מיכל גלברט: יש את זה בחוקים נוספים.

<מירב ישראלי: אני לא מצאתי חוקים רבים.

מירב בן ארי: מה מצאת.

<יהודית גידלי: יש הבדל בין רשאית לבין חובה.

<יהודית גידלי: לא?

<מיכל גלברט: לאחר אישור בכתב מאת ראש הרשות.

<יהודית גידלי: אמרת שהרשות רשאית.

מירב בן ארי: עמרי, עד כמה זה קריטי?

<עמרי גולן: אני יודע שזה קריטי מבחינת המל"ג.

מירב בן ארי: למי?

מירב בן ארי: לך?

<עמרי גולן: זה לא קריטי לי אלא למל"ג.

מירב בן ארי: זה גיוס הון.

מירב בן ארי: זה לא אותו הדבר ואני אסביר למה.

<מיכל גלברט: היא רשאית לגייס הון אבל ברגע שהיא החליטה לגייס הון, היא כן צריכה לקבל את האישור בכתב הן מהחשב הכללי והן מהממונה על התקציבים.

<מיכל גלברט: אני אסביר מדוע זה כן צריך להיות לגבי הממונה על התקציבים ולא שר האוצר.

<מיכל גלברט: נניח שיש שינוי ונניח מחליטים ששכר הלימוד יעלה ב-5,000 שקלים.

<מיכל גלברט: האם זה דבר אנחנו צריכים להביא אותו לשר כששר החינוך בכלל לא יודע על השינוי הזה?

<מיכל גלברט: אלה דברים שאנחנו עושים ביום יום.

<מיכל גלברט: כלומר, קביעת ההסטות בתוך התקציב.

<מיכל גלברט: כלומר, לא הגיוני ששינוי של אלף שקלים, זה משהו שנצטרך לבוא אתו לשר ולבקש את אישורו.

<מירב ישראלי: זה עניין עקרוני.

<מירב ישראלי: גם העניין של העשרה שקלים וגם העניין של ה-5,000 שקלים.

<מירב ישראלי: לא מדובר, כמו כאן, על איזושהי החלטה של רשות פנים מקצועית.

<מירב ישראלי: זה משהו שמשליך על כל הסטודנטים.

<מירב ישראלי: זה משהו עקרוני.

<מיכל גלברט: לכן זה בהיוועצות ולא בהסכמה.

<מירב ישראלי: זה לא קשור.

<מירב ישראלי: אפשר לבחור במסלול התייעצות או במסלול הסכמה.

<מירב ישראלי: זה לא קשור לעקרוני או לא עקרוני.

<מירב ישראלי: בחרו כאן במסלול התייעצות.

<מירב ישראלי: באותה מידה היה אפשר לבחור במסלול של הסכמה.

<מירב ישראלי: זה מה שהוחלט.

מירב בן ארי: אני אומרת שהרי בסופו של דבר פרקטית שר האוצר יתייעץ עם הממונה על התקציבים.

מירב בן ארי: חבל להתעכב על זה.

מירב בן ארי: חבל.

מירב בן ארי: זה מיותר.

מירב בן ארי: יש כאן היוועצות.

<מיכל גלברט: צריך להבין שאי אפשר לפנות לשר בכל עניין.

מירב בן ארי: מה זה אי אפשר?

מירב בן ארי: על עשרת השקלים, אנחנו עכשיו לא יכולים להתקדם.

מירב בן ארי: אם כבר החלטתם על השר, זה חוק ראשי.

<מירב ישראלי: התייעצות בחוק ראשי היא עם שר ולא עם גורם מקצועי, פקיד.

<עמרי גולן: אבל יש תקדימים שמתייעצים עם הממונה.

<מירב ישראלי: תביאו את כל התקדימים ואני אנתח לכם למה זה לא אותו הדבר.

<מירב ישראלי: אני חיפשתי ולא מצאתי.

מירב בן ארי: אני רוצה שהחוק הזה יתקדם.

<עמרי גולן: אנחנו נעשה איזושהי הפסקה קצרה להתייעצות.

<עמרי גולן: בסדר?

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: בזמן שאתה מתייעץ, אני רוצה לתת את רשות הדיבור לסטיוארט הרשקוביץ, סגן יושב ראש המרכז האקדמי לב שפנה אלי.

<סטיוארט הרשקוביץ: לגבי התיקון הזה.

<סטיוארט הרשקוביץ: לנו השנה יש משהו כמו 130 תושבי חוץ שלומדים אצלנו כאשר בבדיקות שעשינו כ-75 אחוזים בסופו של דבר עולים לארץ.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה כלי להביא אותם בכך ששכר הלימוד כאן משמעותית יותר נמוך מאשר בחוץ לארץ ולכן הם באים לכאן.

<סטיוארט הרשקוביץ: הפיתוי אותו אנחנו מציגים בפניהם הוא שכר הלימוד.

<סטיוארט הרשקוביץ: הם מגיעים ורוב רובם עולים לארץ.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש הבדל עצום בין שנה.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו תואר מלא.

<סטיוארט הרשקוביץ: נקודה.

<סטיוארט הרשקוביץ: אין לנו שנה או סימסטר כמו שיש באוניברסיטה העברית למשל.

<סטיוארט הרשקוביץ: את זה אני מבין אבל תואר שלם, אנשים שבאים ללמוד לתואר שלם, רוב רובם רוצים להישאר בארץ.

מירב בן ארי: למה אנחנו צריכים מכספי המסים לסבסד סטודנט זר, לא אזרח, לא תושב, כי שכר הלימוד כאן זול?

<סטיוארט הרשקוביץ: בתקווה שהוא יעלה לארץ ויתרום.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש משהו קצת מוזר שאני לא מבין.

<סטיוארט הרשקוביץ: ב-29 ליוני קיבלנו קול קורא למוסדות המתוקצבים על ידי ות"ת להתנעת וחיזוק הפעילות לקידום הבין לאומיות.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה לפני שבועיים.

מירב בן ארי: גם אני הבנתי את זה.

מירב בן ארי: את רוצה להסביר?

<מריסה גרוס: כן.

<מריסה גרוס: אני ממונה על סטודנטים בין לאומיים במועצה להשכלה גבוהה.

<מריסה גרוס: באופן כללי, כפי שמצוין בקול קורא, מל"ג ו-ות"ת רואות חשיבות מאוד גבוהה להבאת סטודנטים בין לאומיים לישראל וקידום בין לאומיות במוסדות להשכלה גבוהה.

<מריסה גרוס: בתכנית הרב שנתית זה יעד מרכזי.

<מריסה גרוס: אנחנו עושים כמה מהלכים כדי להגדיל את מספר הסטודנטים גם במדיניות שמל"ג ו-ות"ת אימצו לפני כשנה.

<מריסה גרוס: שמנו יעדים למספר הסטודנטים אליו אנחנו רוצים להגיע בסוף החומש.

<מריסה גרוס: יש כמה דברים שאנחנו רוצים לעשות כדי שנוכל לממש את היעדים האלה.

<מריסה גרוס: מה שאתה מעלה כרגע זה העניין לגבי הסטודנטים היהודים שלומדים אצלכם אבל אנחנו גם רוצים לשנות את כל הפרדיגמה של הסטודנטים היום.

<מריסה גרוס: ברוב המוסדות להשכלה גבוהה, הסטודנטים הבין לאומיים לומדים בתכניות נפרדות ושם אין סטודנטים ישראלים שלומדים כי שכר הלימוד שם מאוד גבוה ביחס לשכר הלימוד הרגיל של הסטודנטים הישראלים.

<מריסה גרוס: כדי שיהיה את השילוב, אנחנו רואים לנכון לשנות את הכללים כדי שהמוסדות יוכלו לשלב את הסטודנטים הבין לאומיים יחד עם הסטודנטים הישראלים ואז יהיו סטודנטים מתוקצבים לעומת סטודנטים לא מתוקצבים.

מירב בן ארי: מה שקורה היום זה שסטודנטים זרים – אולי לא אצלך אבל ברוב המקומות – מגיעים לתכניות חוץ תקציביות, כמו בטכניון וכמו במכון וייצמן, משלמים גם כך שישים אלף שקלים לשנה, ובעצם מה עשית?

מירב בן ארי: גם לא שילבת אותם בתכניות קיימות ולא נתת להם תשתיות כי המוסד לא יכול לגבות.

מירב בן ארי: תגבה יותר כסף, כמו למשל הבינתחומי שגובה 13,900 דולר – וביררנו – ומראש לוקח יותר ונותן להם תשתיות ממרצים באנגלית למצגות וכולי.

מירב בן ארי: אנחנו מראש לוקחים פחות, מראש לא נותנים להם תשתית מתאימה ולכן הם רצים לתכניות החוץ תקציביות שמשלמים שישים אלף שקלים.

מירב בן ארי: אגב, זה גם לא הרבה.

מירב בן ארי: אנחנו מדברים כאן על עד 25 אחוזים.

מירב בן ארי: זאת אומרת, תחשוב, מ-11 אלף שקלים, על כמה כסף אנחנו מדברים כאן.

<סטיוארט הרשקוביץ: אנחנו מקבלים כעשרים אלף שקלים עבור סטודנט שלומד מחשבים אצלנו.

<סטיוארט הרשקוביץ: עשרים אלף שקלים, זאת אומרת, במקום שהוא ישלם כמו ישראלי 10,000 שקלים, הוא ישלם שלושים אלף שקלים.

<סטיוארט הרשקוביץ: אני סוגר את התכנית.

<סטיוארט הרשקוביץ: זאת אומרת, אין לי דרך אחרת.

מירב בן ארי: זה לא נכון.

<מריסה גרוס: יש כאן שני דברים.

<מריסה גרוס: ראשית, אמרת שגם שכר הלימוד מאוד נמוך ביחס למקומות אחרים.

<מריסה גרוס: אם אתה תעלה את שכר הלימוד - - -

מירב בן ארי: זה עדיין לא ירתיע.

מירב בן ארי: עד 25 אחוזים.

מירב בן ארי: זאת אומרת, על מה אנחנו מדברים כאן?

מירב בן ארי: עד 25 אחוזים משכר הלימוד כיום, השנתי.

מירב בן ארי: נכון?

<סטיוארט הרשקוביץ: כן.

<סטיוארט הרשקוביץ: תוספת.

<מריסה גרוס: הדבר השני הוא שאנחנו רוצים לשנות את כל החשיבה לגבי הבין לאומיות.

<מריסה גרוס: אנחנו רוצים לפתח מודל תקצוב לבין לאומיות שיהיה ייעודי עבור בין לאומיות, ואז שם אנחנו רוצים שהתקצוב הישיר יהיה למוסדות ואתם תחליטו שאתם רוצים לתת מלגות לסטודנטים שלכם.

<מריסה גרוס: אם יש 130 סטודנטים, אם אתם רואים שבאמת יש את הצורך הזה, תוכלו להחליט שאתם משתמשים בתקציב הבין לאומיות שלכם לטובת המלגות.

<מריסה גרוס: זאת דוגמה אחת של מה שאפשר לעשות.

<מריסה גרוס: גם כאן אנחנו רוצים לקבל את הסמכות לשנות את הכללים של שכר הלימוד.

<מריסה גרוס: אנחנו נעשה גם כפי שכתוב, אנחנו נקבע את הכללים בהתייעצות גם עם התאחדות הסטודנטים ומשרד האוצר.

<אוריאל בן נון: תחדדי את הנושא של התקציב.

<אוריאל בן נון: לא הבנתי מה זה ה-25 אחוזים.

<אוריאל בן נון: אם אנחנו לא נקבל את התקצוב הממשלתי על כל הסטודנטים הללו הבין לאומיים או שהם ישלמו רק תוספת של 25 אחוזים?

<מריסה גרוס: לא.

<מריסה גרוס: משלמים עוד 25 אחוזים.

<סטיוארט הרשקוביץ: היום אפשר לגבות 25 אחוזים מעבר למה שסטודנט ישראלי משלם.

<מריסה גרוס: נכון.

<אוריאל בן נון: מה קורה עם הסכום הממשלתי?

<אוריאל בן נון: הוא יהיה או לא יהיה?

<מריסה גרוס: זה משהו שעכשיו אנחנו רוצים לשנות ולדון בו.

<מריסה גרוס: כדי שנוכל לדבר על כל הדברים האלה, כדי שבסופו של דבר נוכל להחליט על הכללים לגבי שכר לימוד לסטודנטים בין לאומיים.

<סטיוארט הרשקוביץ: כתוב מערך ופיתוח של קורס עם תכניות באנגלית או הסבה של קורסים לאנגלית.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

<סטיוארט הרשקוביץ: בדיוק מה שביקשתם.

<סטיוארט הרשקוביץ: עכשיו אני אצטרך לסגור את התכנית כי זה בדיוק ההפך.

<סטיוארט הרשקוביץ: יש לנו תכנית באנגלית וזאת מילה במילה - לפי תנאי ות"ת ומל"ג – מה שמלמדים בעברית.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה לתושבי חוץ כאשר רוב רובם, בדיוק כמו שאתם מבקשים, יעלו לארץ ויש שיתוף פעולה בין לאומית.

<סטיוארט הרשקוביץ: זה מה שאנחנו עושים.

<מריסה גרוס: אפשר לדבר על זה פרטני.

מרדכי יוגב: אני יכול להבין את הרציונל שבחוק.

מרדכי יוגב: אני אומר זאת גם למגישת הצעת החוק שיושבת בראש הישיבה.

מרדכי יוגב: אני אומר גם לכם, מריסה, אני אומר גם לך כמגישת החוק וגם לידידי יעקב מרגי שחתום על החוק, שיש כאן סתירה מיני וביי בתוך דברי ההסבר לחוק ואני אסביר למה.

מרדכי יוגב: לכן אני מבקש שנשקול ונחפש את הדרך האמיתית.

מרדכי יוגב: מדינת ישראל בהגדרתה, או אם אני אצטט ממגילת העצמאות שלנו, מדינה יהודית ודמוקרטית.

מרדכי יוגב: אני לא יודע לצטט בעל פה ולא פתחתי, מדינה שיש לה תפקיד לקבץ את נדחיי ישראל, לאסוף מקיבוץ גלויות.

מרדכי יוגב: שלישית, עלייה היא זכאי חוק השבות באופן המורחב.

מרדכי יוגב: אני לא בא כרגע לדבר על האופן המצומצם.

מרדכי יוגב: לצורך העניין הזה גם הודגש בחוק שהדברים האלה נקבעו כיעדים מרכזיים בתכנית הרב שנתית של מערכת ההשכלה הגבוהה והמוטיבציה העיקרית לקידום הנושא היא למשוך סטודנטים.

מרדכי יוגב: כל זה היה מקובל ביחס לסטודנטים שבאים לכאן כדי ללמוד.

מרדכי יוגב: אם הם לא באים לכאן כדי ללמוד, הם ילמדו בכל מקום בעולם, בארצות הברית או באירופה, והם יישארו שם.

מרדכי יוגב: עצם לימודיהם כאן בארץ, מהווה קטליזטור גדול מאוד בהשתלבותם בחברה בישראל ולאחר מכן גם אולי בקביעת ביתם בישראל.

מרדכי יוגב: גם אם הם יצאו לשנה לחוץ לארץ, הם חוזרים.

מרדכי יוגב: זה קורה בכל מערכת.

מרדכי יוגב: זה קורה במכינות הקדם צבאיות, זה קורה באקדמיה, זה קורה בתכניות של נוער לפני כן, של נעלה ותכניות אחרות.

מרדכי יוגב: עצם השתלבותם בלימודים כאן

מרדכי יוגב: בארץ משאיר אותם כאן בארץ ומדובר באחוזים גבוהים.

מרדכי יוגב: כאן יש מכון אחד שאומר 75 אחוזים, יש מקום אחר עם אחוזים כאלה ואחרים, חמישים אחוזים, כאשר כל מחזור שונה גם במובן של היחס אליו ובמובן של ההתערות שלו.

מרדכי יוגב: מה שכאן מתערבב ברציונל של החוק הוא כתוצאה מזה שישראל הפכה באמת למקור ידע וצריך לברך על כך.

מרדכי יוגב: סטודנטים רבים בעולם רוצים לבוא ללמוד כאן את כל המקצועות, ועל זה צריך לברך.

מרדכי יוגב: האווירונאוטיקה הישראלית מובילה, הפיזיקה הישראלית מובילה והסייבר הישראלי מוביל, ועל כך צריך לברך.

מרדכי יוגב: אני לא נגד.

מרדכי יוגב: אבל יש כאן סתירה מיני וביי.

מרדכי יוגב: בשעה שאת אומרת אני לא יכולה לסבסד את כל הסטודנטים של העולם כי זה על חשבון יכולתי לתת לעניי עירך הקודמים, לסטודנט מדימונה או ממקום אחר שאין בידו לשלם, אז אני בולמת בהכללה הזאת גם את הסטודנטים העולים, נקרא להם יהודים, למדינת ישראל היהודית והדמוקרטית כדי להיות כאן חלק מהעלייה.

מרדכי יוגב: יש כאן סתירה מיני וביי וצריך להערכתי לקחת את זה אחורה ולחשוב על זה.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה.

מירב בן ארי: , מה ההתייחסות שלך?

מרדכי יוגב: צריך לחשוב על זה כדי שמחד לא תממני את כל הסטודנטים שבעולם על חשבון סטודנט ישראלי.

מירב בן ארי: זה מה שאתה עושה היום.

מרדכי יוגב: כן, אמרתי, שזה לא יקרה.

מרדכי יוגב: אני מבין את רציונל החוק.

מירב בן ארי: בתכל'ס, זה מה שאתה עושה היום.

מרדכי יוגב: אני מבין את רציונל החוק.

מרדכי יוגב: מאידך, לא תבלמי את הסטודנטים היהודים שדרך זה עולים לארץ כי את בולמת תכנית עלייה.

מירב בן ארי: מריסה, חבר הכנסת יוגב העלה כאן נקודה שגם אני הייתי בה לפני החוק אבל אני הבנתי.

מירב בן ארי: עכשיו תסבירי, אולי גם עמרי ירצה להתייחס להסביר לחבר הכנסת יוגב.

מירב בן ארי: גם אני הייתי בהתלבטות הזאת אבל הבנתי אותה ולכן הגשנו את הצעת החוק, רואי פולקמן, יעקב מרגי ואני.

מירב בן ארי: תסבירי למה בזה שאתה מעלה, אתה מעודד או בעצם מאפשר.

מירב בן ארי: אני כבר הבנתי כי אני רואה מה קורה בבינתחומי ואני רואה שבבינת

מירב בן ארי: חומי כל שנה נוהרים אלפי – אני לא מדברת אתך על יהודים אלא גם לא יהודים – סטודנטים ובאים כדי ללמוד.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: כי יש להם תשתיות מתאימות.

מירב בן ארי: אותו סטודנט זר מעדיף ללכת לתכנית חוץ תקציבית, לשלם שישים אלף שקלים, לא להכיר ישראלים, אולי יחזור ואולי לא יחזור – אגב, לא בטוח שהוא יהודי – אבל הוא אומר שהוא מראש ילך לתכנית כזאת כי יש לו תשתיות.

מירב בן ארי: תבוא האוניברסיטה העברית ותגיד שהיא רוצה להגשים את המטרה של מוטי יוגב ולכן שהוא ישב ביחד עם ישראלים, יהודי או לא יהודי.

מירב בן ארי: נגיד שהוא יהודי במקרה הזה ואני כן רוצה שהוא יבוא, אבל איך הוא יבוא אם בעצם מראש הוא הולך למסלול שהוא לא פוגש בו ישראלים?

מירב בן ארי: אתה מבין?

מירב בן ארי: לכן אני מבינה אותך.

מירב בן ארי: אני הייתי בדיוק היכן שאתה היית ואמרתי לעצמי איך אני מעודדת בזה, כי הרי בתכנית החומש, ישבה המל"ג וכתבה שהיא רוצה להביא לכאן יותר סטודנטים זרים, אז את בעצם מעלה את שכר הלימוד?

מירב בן ארי: אצלך אולי זה מקרה חריג אבל אני רוצה לתת לסטודנט זר, יהודי או לא יהודי, שמגיע לכאן לארץ – תסלח לי שאני אומרת לכולם – אוהב את מדינת ישראל, אנחנו צריכים את כולם, אבל לא נחשף לישראלים.

מרדכי יוגב: בואי אני ארחיק את דוגמתי לרפואה.

מרדכי יוגב: רוצה מנכ"ל הדסה להביא לכאן תיירות מרפא כי הוא רוצה גם להרוויח ממנה ועל ידי זה לבסס את בית החולים.

מרדכי יוגב: סבבה.

מרדכי יוגב: אנחנו לא רוצים שזה יהיה על חשבון המיטות של הירושלמי המקומי וכולי.

מרדכי יוגב: עדיין מדינת ישראל מחליטה – מרחיק את עדותי למקום אחר, לא לקיבוץ נדחי ישראל, ליהודים מכוח חוק השבות – ורוצה לטפל בפצועים הסורים, מסיבות שלה, הומניטריות, ביטחוניות ואחרות, כדי לחזק את גדר הביטחון בעשרה קילומטרים ליד גבולנו, שיהיו אנשים שלנו אכפת מהם ולהם אכפת מאתנו.

מרדכי יוגב: מדינת ישראל מביאה לכאן פצועים סורים ומסבסדת אותם בבית החולים בנהריה, שם היינו אתמול.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך כאן שלוש הגדרות.

מרדכי יוגב: אני הולך עם מירב, אני מקבל את מה שהיא אומרת, אבל לדעתי צריך כאן שלוש הגדרות וצריך לראות איך מכניסים אותן חוקית.

מרדכי יוגב: כל הזרים הללו, אני דן אותם כלכלית כי אני שמח בהם, אני שמח שאנחנו מעצמת ידע, אבל אני לא יכול להכניס אותם.

מירב בן ארי: אני מבינה אותך.

מירב בן ארי: אתה אומר שאת היהודים - - -

מרדכי יוגב: יהודי שבא מכוח חוק השבות.

מירב בן ארי: אבל אז יש לך בעיה.

מרדכי יוגב: יהודי שבא מכוח חוק השבות, אני מכניס אותו לקטגוריה אחרת.

מרדכי יוגב: הלוואי ויבואו כאלה רבים.

<מריסה גרוס: יהודי שעולה לארץ מקבל עזרה.

מרדכי יוגב: את יודעת מה קורה לנו היום במכינות?

מרדכי יוגב: חברתי מירב מכירה את זה.

מרדכי יוגב: אני מכיר את זה משתי מכינות.

מרדכי יוגב: היה בנתיב והיה בקשת.

מרדכי יוגב: עד שהם מחליטים, הם מחליטים בפסח, שמונים אחוזים מהם מחליטים בפסח שהם רוצים תעודת זהות.

מרדכי יוגב: עד אז עובדים עליהם.

מרדכי יוגב: בפסח הם מחליטים שהם רוצים תעודת זהות, מיד מקבלים תעודת זהות ולגיוס.

מרדכי יוגב: חלק מהם, חמישה מקבוצה של שלושים, מחליטים שהם חוזרים לארצות הברית אבל 25 נשארים כאן בארץ.

מרדכי יוגב: זה בשתי מכינות.

מרדכי יוגב: עסקתי בזה לפני כשלוש שנים.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר שזה קטליזטור בלתי רגיל.

מירב בן ארי: כל מה שאתה אומר, אני מסכימה אתך.

מירב בן ארי: גם אני ראיתי את זה ואמרתי לעצמי שאני רוצה לעודד את היהודי הזה.

מירב בן ארי: נכון, אני רוצה את כולם אבל אני רוצה שהיהודים יישארו.

מרדכי יוגב: כל אחד.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: העניין הוא שאתה לא יכול לעשות את זה מבחינה חוקית כי תהיה לך פגיעה בשוויון, כי יבוא צעיר ערבי שגר ברמלה, הלך בגיל 18 לעבוד בחוץ לארץ, קיבל שם אזרחות, עכשיו הוא רוצה לבוא וללמוד בארץ.

מירב בן ארי: אתה אומר לו שהוא ישלם אבל היהודי לא ישלם.

מרדכי יוגב: אני אענה לך.

מרדכי יוגב: הכול לפי חוק.

מרדכי יוגב: לא שאני משפטן גדול אבל יש כאן משפטנים ואנא, תאירו את עיני.

מרדכי יוגב: הכול לפי חוק.

מרדכי יוגב: לפי חוק מרשם האוכלוסין, מי שירד מעבר לחמש שנים.

מרדכי יוגב: אם הוא ערבי ישראלי, צריך לנהוג בו אותו הדבר.

מרדכי יוגב: ודאי.

מרדכי יוגב: אם הוא אזרח ישראלי.

מרדכי יוגב: אם הוא ביטל את אזרחותו או ירד, זה משהו אחר.

מירב בן ארי: אם הוא אזרח ישראלי, אין לו בעיה.

מרדכי יוגב: ככל שאני זוכר, ועסקתי בזה פעם אחת ולכן אני לא בטוח שאני צודק, מי שעזב לחמש שנים, למעשה הוא יורד ממרשם האוכלוסין.

מרדכי יוגב: יש דבר כזה.

מרדכי יוגב: תושב חוץ או כל דבר אחר.

מרדכי יוגב: יהודי שבא מכוח חוק השבות ורוצה לעשות עלייה, ניתן לבדל את זה כדי שלא נסגור דלת בפני עולים.

מרדכי יוגב: זה הדבר היחידי שאני מבקש.

מירב בן ארי: לא, הוא לא ביטל את האזרחות שלו.

מירב בן ארי: אין לו בעיה.

מירב בן ארי: החוק לא חל עליו.

מירב בן ארי: ברגע שהוא ירד מהארץ, יש לו אזרחות ישראלית.

מרדכי יוגב: מי שיש לו אזרחות ישראלית, אותו הדבר.

מירב בן ארי: אבל החוק לא חל עליו.

מירב בן ארי: אנחנו החרגנו את האזרחים והתושבים.

מירב בן ארי: אם הוא ישראלי לצורך העניין, הוא לא ביטל את האזרחות שלו, האזרחות שלו לא מתבטלת.

מירב בן ארי: החוק לא חל עליו.

מרדכי יוגב: אם הוא ישראלי לכל דבר ובחר לחזור לארץ כערבי, גם הוא כמו אזרח ישראלי.

מירב בן ארי: החוק לא חל עליו.

מירב בן ארי: החרגנו את האזרחים ואת התושבים.

מירב בן ארי: אתה מדבר על יהודי שלא היה אזרח ישראלי אף פעם.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: הוא בא מכוח חוק השבות.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה לסגור את הדלת בפני עולים.

מרדכי יוגב: מריסה, את מבינה מה את עושה?

מרדכי יוגב: מה שאת עושה כרגע כעמדת מל"ג, ובאמת, אני לא חושב שאתם שם, אני מבין שגם את עולה חדשה, את סוגרת דלת של המל"ג באוניברסיטאות הישראליות, במכללות הישראליות, בפני עולים.

מרדכי יוגב: את סוגרת דלת בפניהם.

מרדכי יוגב: את אומרת להם שמדינת ישראל לא פותחת לכם את הדלת ונותנת לכם כאן ובואו.

מרדכי יוגב: אני מפתה אותם.

מרדכי יוגב: הרי גם משרד העלייה והקליטה נותן פריבילגיה ליהודים.

מרדכי יוגב: די כבר.

מרדכי יוגב: זאת לא גזענות.

מרדכי יוגב: אנחנו מדינה יהודית ודמוקרטית.

מרדכי יוגב: באנו ארצה כדי לבנות ולהיבנות בה, לקבץ כאן את נדחי ישראל.

מרדכי יוגב: יש לנו מטרה.

מרדכי יוגב: אנחנו לא במקום אחר.

מרדכי יוגב: אנחנו לא מדינה ככל העמים.

מרדכי יוגב: מותר להגיד את זה כאן בכנסת ישראל.

מירב בן ארי: בוא נתקדם.

מירב בן ארי: אין לי זמן לזה.

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: זה בלתי אפשרי.

מרדכי יוגב: את לא רוצה שאני אצהיר עליך כלא ציונית.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה לעשות את זה.

מירב בן ארי: עלי?

מרדכי יוגב: חס ושלום.

מירב בן ארי: מוטי, שמענו.

מירב בן ארי: אני יודעת על מה אתה מדבר כי הייתי שם.

מירב בן ארי: אמנם יש דברים שאנחנו לא מסכימים, אבל בדברים של ציונות אין בינינו אפילו חוסר הסכמה.

מרדכי יוגב: לכן אני מבקש שתתייחסו.

מרדכי יוגב: אני לא נגד.

מרדכי יוגב: אני רוצה להיות בעד.

<מריסה גרוס: הבינת

<מריסה גרוס: חומי לא מתוקצב על ידי ות"ת והם מצליחים להביא הרבה סטודנטים בין לאומיים שמשלמים שכר לימוד.

מרדכי יוגב: מצוין.

<מריסה גרוס: הם מביאים הרבה סטודנטים יהודים שעולים לארץ.

מרדכי יוגב: מצוין.

מרדכי יוגב: לכן אני רוצה שסטודנט שבא לכאן מכוח חוק השבות, הגם שהוא לא החליט עדיין שהוא מבצע עלייה, זה קורה לעולים רבים שהם עוברים את לוד, מבקשים להנפיק להם תעודת עולה והם אומרים עוד לא החלטנו.

מרדכי יוגב: הם כאן כתושבים והם מחליטים כעבור שלושה חודשים, ארבעה חודשים.

מרדכי יוגב: הבעל מצא עבודה.

מרדכי יוגב: זה חלק מדרכי העלייה של מדינת ישראל.

מרדכי יוגב: כך גם בכל מקום.

מרדכי יוגב: אדם בא למגורים זמניים במקום מסוים, גר ביהודה ושומרון, גר בקרוואנים.

מרדכי יוגב: מה זה הקרוואנים האלה?

מרדכי יוגב: הוא בוחן.

מירב בן ארי: אבל הוא מקבל אזרחות כשהוא מגיע לכאן.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה לקחת את הדוגמה של המתנחלים, כדי שלא יגידו לי השמאל לא.

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: אני רוצה את הסטודנט השמאלן מדרום אמריקה, מברזיל ומארגנטינה, שיבוא לקיבוץ של השומר הצעיר והוא שוקל.

מרדכי יוגב: השיקול שלו הוא האם טוב לו בישראל או לא טוב לו בישראל.

מרדכי יוגב: הוא מצטרף לקיבוץ של השומר הצעיר.

מרדכי יוגב: שלא יבוא להתנחלויות.

מרדכי יוגב: רק בתוך הקו הירוק.

מרדכי יוגב: אבל אני רוצה אותו כאן ואני רוצה לפתות אותו ואני רוצה שהוא יתקבל אצלי בלב או בספיר או בתל חי, שיתקבל בתנאים של סטודנט ישראלי כדי שיגיד שמדינת ישראל נותנת לו את זה, שמדינת ישראל עושה את זה ועוד הרבה מאוד דברים.

מרדכי יוגב: נותנת פריבילגיה ליהודים,ף לישראלים.

<מריסה גרוס: אני חושבת שנגיע לשם.

מירב בן ארי: סליחה.

מירב בן ארי: אני רוצה להתקדם.

מירב בן ארי: עמרי, בוא נתקדם.

<עמרי גולן: אני לא איש בשורות לגבי העניין של ההתייעצות עם שר האוצר.

<עמרי גולן: קיימתי סבב התייעצויות בחוץ.

<עמרי גולן: אגב, מה שדיברנו קודם, על הדוגמה של התשלום לארגון סטודנטים יציג, מדובר על חוק זכויות הסטודנט.

<עמרי גולן: לא מדובר על חוק המל"ג.

<עמרי גולן: במל"ג כל החוק הזה, כל גורם פוליטי מודר ממנו ואין פה שום סעיף התייעצות עם אף שר.

<עמרי גולן: זאת גם תכלית החוק.

<עמרי גולן: מידור מוחלט.

מרדכי יוגב: מה זה מודר?

<מירב ישראלי: הם אחראים על החוק.

מרדכי יוגב: אבל ראש המל"ג הוא שר החינוך.

<עמרי גולן: אין כאן כניסה של גורמים פוליטיים.

<מירב ישראלי: אין דבר כזה.

מרדכי יוגב: זה לא גורם פוליטי.

מרדכי יוגב: זאת מדיניות של מדינת ישראל.

מרדכי יוגב: זה לא עניין פוליטי.

מירב בן ארי: מוטי, על מה אתה מדבר עכשיו?

מירב בן ארי: אנחנו מדברים עכשיו על חובת ההיוועצות.

<עמרי גולן: חובת ההיוועצות עם שר האוצר.

מירב בן ארי: הם רוצים את הממונה על התקציבים ואנחנו רוצים את שר האוצר כדי שזה לא יהיה פקיד אלא גורם.

<מירב ישראלי: הכוונה היא להתייעצות עם משרד האוצר.

<מירב ישראלי: מי שמתכלל במשרד האוצר, זה שר האוצר.

<מירב ישראלי: הוא יתייעץ עם אגף התקציבים, הוא יתייעץ עם הלשכה המשפטית.

מרדכי יוגב: איפה את רואה את זה?

מרדכי יוגב: באיזו שורה בחוק.

<מירב ישראלי: הם רוצים להוסיף את זה.

<עמרי גולן: אנחנו עומדים על כך.

מירב בן ארי: בוועדת שרים ביקשו שנעשה היוועצות.

מירב בן ארי: זאת החלטה של ועדת שרים.

<מירב ישראלי: הם רוצים היוועצות שמשליכה על זכויות של סטודנטים.

<מירב ישראלי: כמו שהחוק, מחוקקים אותו גורמים פוליטיים.

<מירב ישראלי: חברי כנסת הם גורמים פוליטיים.

<מירב ישראלי: מי שמתקין תקנות, זה שר והוא גורם פוליטי.

<עמרי גולן: נכון, אבל בפועל ההתייעצויות היום יומיות מכוח החוק הן התייעצויות עם גורמים מקצועיים.

<מירב ישראלי: אין דבר כזה יום יומי.

<מיכל גלברט: גם בחוק נתוני סחר יש חובת התייעצות עם הממונה על התקציבים.

<מירב ישראלי: באיזה נושא?

<מירב ישראלי: דרך אגב, אני אביא את זה ללשכה המשפטית כי גם ניסו אצלנו בהזדמנות קודמת להכניס את הממונה על התקציבים.

<מירב ישראלי: יש איזו מגמה שמנסים להכניס התייעצות אתו.

מירב בן ארי: למה?

<מירב ישראלי: לכל מיני דברים.

<מירב ישראלי: מנסים להכניס התייעצות עם גורם מקצועי במקום עם שר.

<מירב ישראלי: זה עניין עקרוני.

מרדכי יוגב: מירב, סליחה, בלי לזלזל, חס ושלום, יש לי הערכה גדולה מאוד לפקידים מקצועיים, אבל זה לעשות שלטון פקידות על שלטון הנבחרים.

מירב בן ארי: מוטי, אתה פספסת את הקטע הזה שהיה לפני שבאת.

מירב בן ארי: אני אמרתי שאני חושבת שצריך להיוועץ עם שר האוצר.

מרדכי יוגב: ודאי.

<מיכל גלברט: אנחנו נסכים לשר האוצר בתנאי שזה יהיה הממונה על התקציבים או היוועצות עם שר האוצר.

מרדכי יוגב: שיהיה כתוב משרד האוצר.

מרדכי יוגב: זה לא משנה.

מרדכי יוגב: יש דרג עליון.

<הדיל יונס: משרד המשפטים.

<הדיל יונס: על פני הדברים, היועצת המשפטית של הוועדה צודקת.

<הדיל יונס: לא מוכרות לנו הרבה דוגמאות בחקיקה ראשית של התייעצות.

<מירב ישראלי: זה משהו חדש ואני גם אביא את זה ללשכה המשפטית לבדוק את זה באופן עקרוני.

<הדיל יונס: לא הספקנו להתייעץ מספיק אצלנו כדי לקבוע אם במקרה הספציפי הזה יש מקום או אין מקום.

<הדיל יונס: זה בהחלט שונה מאישור של ממונה על התקציבים כי באישורים זה עניין מקצועי לחלוטין ובהתייעצות יש גם היבט של מדיניות שהיא סמכותו של השר.

<הדיל יונס: אנחנו לא הספקנו להעמיק בסוגיה הזו.

מירב בן ארי: זה חוק של שתי שורות.

מירב בן ארי: הייתם צריכים להעמיק בסוגיה.

<הדיל יונס: אני מדברת על התיקון שהוא חדש.

מירב בן ארי: עמרי, אתה שלחת לה את זה?

<הדיל יונס: לא.

<הדיל יונס: לא קיבלנו.

מירב בן ארי: למה לא שלחת?

<הדיל יונס: אפשר לקראת קריאה שנייה ושלישית.

<הדיל יונס: עוד משהו שמוכר בחקיקה.

<הדיל יונס: שר האוצר יכול להאציל את הסמכות שלו לממונה על התקציבים.

מירב בן ארי: היא צודקת.

מירב בן ארי: הייתם צריכים לשלוח את זה למשרד המשפטים.

<עמרי גולן: כן.

<עמרי גולן: הכול נעשה קצת במהירות.

מירב בן ארי: נכון, אבל ההחלטה של ועדת שרים הייתה לפני שבועיים.

<עמרי גולן: נכון.

מירב בן ארי: זה המון זמן שבועיים.

<עמרי גולן: קיבלנו בשבוע שעבר.

מירב בן ארי: לא משנה, אבל מתכוננים.

מירב בן ארי: צריך להתכונן לדיון.

<עמרי גולן: אני מסכים.

<מירב ישראלי: אם כן, בהתייעצות עם שר האוצר.

<עמרי גולן: המל"ג לא תהיה מוכנה להכניס את המלים התייעצות עם שר האוצר.

מירב בן ארי: למה?

<עמרי גולן: יש התנגדות.

מירב בן ארי: מי המתנגד?

מירב בן ארי: גדי?

<עמרי גולן: כן.

<עמרי גולן: יש התנגדות במל"ג.

<עמרי גולן: אנחנו מורידים תמיכה.

<עמרי גולן: בינתיים זו העמדה.

מירב בן ארי: מה זה מורידים תמיכה?

מירב בן ארי: זה חוק שלכם.

<עמרי גולן: אני יודע, אבל כרגע, בשלב הזה, מכיוון שיש כאן התעקשות להכניס את שר האוצר - - -

<מירב ישראלי: או שלא תהיה התייעצות.

<עמרי גולן: או שלא תהיה התייעצות.

<עמרי גולן: לזה אנחנו כן מוכנים.

<מיכל גלברט: אני מאוד שמחה שמל"ג מוכנים שלא תהיה היוועצות עם שר האוצר.

<מיכל גלברט: צריך להבין שיש לזה השלכות תקציביות מאוד גדולות ויש לזה גם השלכות על תקציב המדינה.

<מיכל גלברט: זה לא יכול להיות ללא דיון בכלל.

מירב בן ארי: אבל אין שאלה בכלל.

מירב בן ארי: ברור.

<מירב ישראלי: יש את ות"ת.

<מירב ישראלי: ות"ת עושה את זה.

<מירב סלע: אני לא מבינה.

<מירב סלע: לא פותחים כאן את הנוסח של החוק.

<מירב ישראלי: זה מה שהוועדה עושה.

<מירב ישראלי: הוועדה פותחת את נוסח החוק.

<מירב סלע: אנחנו כרגע מדברים על התחום שייכנס.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: זה לא קשור.

מירב בן ארי: אני אצא להתייעצות קצרה.

מרדכי יוגב: אנחנו מבקשים סעיף שלא יסגור את הדלת בפני עולים.

מירב בן ארי: אנחנו מחדשים את הישיבה.

מירב בן ארי: עשינו בחוץ התייעצויות גם עם יושב ראש הוועדה וגם עם מנכ"ל המל"ג ביחד עם היועצת המשפטית והחלטנו שכרגע אנחנו מאשרים – כמו שהתחייבתי במליאה, בהסכמה של כל הקואליציה והאופוזיציה על החוק הזה – הסכמתי, גם בהחלטת ועדת שרים ושלי במליאה, שתהיה כאן התייעצות עם אגף התקציבים.

מירב בן ארי: לכן כרגע אנחנו משאירים את זה עם ההיוועצות כפי שהוחלט בוועדת השרים ולקראת קריאה שנייה ושלישית גם המל"ג, גם משרד המשפטים, גם משרד האוצר יבואו לכאן ואנחנו נפתח את הנושא הזה שוב.

מירב בן ארי: כרגע אנחנו נצביע על הנוסח כפי שהוא, כפי שהתחייבתי במליאה וכפי שהוא אושר בוועדת השרים לענייני חקיקה.

מירב בן ארי: כל העניינים הנוספים נפתחו כאן.

מירב בן ארי: אנחנו דנים בזה ארבעים דקות.

מירב בן ארי: יש לנו בעיה כרגע.

מירב בן ארי: אנחנו מצביעים על זה ולקראת קריאה שנייה ושלישית אנחנו נעסוק בזה.

מרדכי יוגב: אגף התקציבים או שר האוצר, אני אתך.

מרדכי יוגב: אין לי בעיה.

מרדכי יוגב: יש לי בעיה עקרונית אבל לא אלחם עליה כרגע.

מרדכי יוגב: הבעיה העקרונית שלנו היא שאנחנו לא רוצים לסגור את הדלת בפני סטודנטים שהם זכאי חוק השבות לעלייה למדינת ישראל ואנחנו רוצים שיירשם סעיף נוסף שסטודנט כזה שזכאי לעלייה למדינת ישראל לפי חוק השבות, ייחשב לצורך תקצובו כסטודנט ישראלי.

מירב בן ארי: אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

מרדכי יוגב: זה הקול הקורא.

מירב בן ארי: אני לא יכולה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת יוגב, בחוק הזה אני לא יכולה לעשות את זה.

מירב בן ארי: אם אתה רוצה, שר החינוך הוא יושב ראש המל"ג, לך אליו, אתה חבר כנסת ממפלגתו, ותגידו לו שאתה רוצה לעשות סעיף או החרגה בסעיף שאומר שזכאי חוק השבות.

מירב בן ארי: בבקשה.

מירב בן ארי: אדוני, אתה מהמפלגה של שר החינוך.

מרדכי יוגב: ודאי שאני אלך אליו.

מירב בן ארי: נהדר.

מירב בן ארי: זה סעיף קטן שיהיה גם על שמו של מוטי יוגב.

מירב בן ארי: אני כמובן אתמוך בו.

מירב בן ארי: אני לא יכולה בחוק הזה להכניס תיקון של זכאי חוק השבות, לאור המשמעות הרחבה של העניין.

מרדכי יוגב: זה סוגר דלת.

מירב בן ארי: אני לא יכולה.

מירב בן ארי: היועצת המשפטית.

<מירב ישראלי: אני לא בדקתי את זה.

<מירב ישראלי: אני צריכה לבדוק את זה.

מירב בן ארי: יש לי רעיון יותר טוב בשבילך.

מירב בן ארי: עזוב חוק נפרד.

מירב בן ארי: דבר עם המל"ג, שב אתם, או עם יושב ראש המל"ג שזה השר מהמפלגה שלך, ותגיד לו שאתה רוצה להכניס את זה כחריג.

מירב בן ארי: נבדוק את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

<מירב ישראלי: אנחנו נבדוק את זה.

<הדיל יונס: גם אנחנו נבדוק את זה.

מירב בן ארי: הנה, גם משרד המשפטים יבדוק.

מירב בן ארי: כולם חייבים לקריאה השנייה והשלישית להביא את ההתייחסות של חבר הכנסת מוטי יוגב.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לשמוע התייחסות לזה.

מרדכי יוגב: באיזה דרך נארגן את זה?

<מירב ישראלי: בתוך הליך התיאום עם כלל המשרדים, כלל משרדי הממשלה.

<מירב ישראלי: כרגע אני מבינה שעמדת הממשלה היא לתמוך בדבר הזה.

מירב בן ארי: כמו שהוא.

מירב בן ארי: בלי זכאי חוק השבות.

<מירב ישראלי: האם אפשר להחריג.

מרדכי יוגב: לא נתנה את דעתה.

מרדכי יוגב: הממשלה לא נותנת את דעתה.

מירב בן ארי: אני הייתי במליאה.

מירב בן ארי: הממשלה נתנה את דעתה על החוק כמו שהוא.

מירב בן ארי: אדוני רוצה להכניס חריג לזכאי חוק השבות, ביקשתי עכשיו משני המשרדים לתת התייחסות לדבר הזה ובקריאה שנייה ושלישית זסה מה שיהיה.

מירב בן ארי: ביקשתי מהם עכשיו.

מירב בן ארי: אני אתך.

מירב בן ארי: אני מסכימה אתך.

מירב בן ארי: אני חושבת שזה דבר חשוב.

<עמרי גולן: תהיה פנייה מסודרת.

מרדכי יוגב: אני חושב שגם תרוויחו בזה כי אני כן מסכים עם כל המגמות שאתם מדברים עליהן יחד עם האמירה שאני אומר אותה למל"ג וגם לאוצר, גם מירב בוודאי רגישה לכך.

מרדכי יוגב: שלא נהפוך את המרכז הבינתחומי למרכז לתיירות מרפא חיצונית.

מירב בן ארי: בינתיים הם היחידים שמביאים לכאן כל כך הרבה סטודנטים זרים.

<מריסה גרוס: זה מוסד לא מתוקצב.

מירב בן ארי: ובכל מקרה הוא לא רלוונטי לחוק.

מרדכי יוגב: בסדר, אבל הדבר הזה מחייב את תשומת לבנו כשם שתשומת לבנו לסוגיה.

מירב בן ארי: ההערה של חבר הכנסת יוגב, בבקשה, משרד המשפטים, המל"ג, עמרי, לא מכתב אלא זאת פנייה של הוועדה לקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מירב בן ארי: אנא מכם התייחסות לקראת דיון הוועדה, ואני כבר אומרת לכם שהוא יהיה ממש בקרוב, לנושא של זכאי חוק השבות.

<מירב ישראלי: אזרח ישראלי, תושב ישראלי.

מירב בן ארי: וזכאי חוק השבות.

<מירב ישראלי: אם זה אפשרי.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: משרד המשפטים, משרד האוצר והמל"ג.

<מירב ישראלי: לעניין הממונה על התקציבים.

<מירב ישראלי: כפי שאמרת, כרגע זה ייכנס לנוסח.

<מירב ישראלי: רציתי שתבהירו, עמרי, מה שאמרת לי לגבי הנוסח של החלטה של ועדת שרים.

<עמרי גולן: צריך לבקש פרוטוקול מוועדת שרים.

מירב בן ארי: על ההחלטה?

מירב בן ארי: אני יודעת.

<מירב ישראלי: הבנתי שדובר לא על הממונה על התקציבים ספציפית אלא על האוצר.

<מירב ישראלי: אנחנו נבדוק גם עם משרד המשפטים.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: אנחנו נבדוק את זה.

<מירב ישראלי: חשוב להגיד את זה.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: גם זה סיכום הוועדה.

מירב בן ארי: אנחנו נבדוק את ההחלטה.

מירב בן ארי: אני זוכרת, כי כאשר ישבתי במליאה, זה היה תנאי כדי להצביע.

<מירב ישראלי: כי זה הסיכום עם המל"ג.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: אנחנו נבדוק את זה גם אצלנו.

מירב בן ארי: נמצאים כאן נציגי מכון לב ואנחנו רוצים להחיל הוראת מעבר לסטודנטים שכבר נמצאים בתוך המערכת.

<מירב ישראלי: כלומר, מתי זה מתחיל ועל מי זה יוחל.

מירב בן ארי: מה התחולה של החוק.

<עמרי גולן: מתי זה יחול.

<מירב ישראלי: כדי לא לפגוע במי שכבר נמצא, שההסתמכות שלו הייתה על זה.

<עמרי גולן: הכללים לא נקבעו.

<עמרי גולן: הכללים ייקבעו כאשר החוק הזה יעבור.

<מירב ישראלי: כן, אבל אנחנו צריכים לקבוע על מי זה יחול.

<עמרי גולן: התחולה כנראה תהיה לשנה העוקבת.

<מירב ישראלי: יהיו סטודנטים בתוך תואר?

<עמרי גולן: כן.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: זה שהם בתוך תואר, זה לא רלוונטי.

<הדיל יונס: זה לא יכול להיות רלוונטי לא לאלה שהתחילו את הלימודים וגם לא לאלה שנרשמו כי הסתמכו.

<הדיל יונס: זה יתחיל מסטודנטים משנה שעוד לא נרשמו.

<הדיל יונס: שנה עוקבת.

<מירב ישראלי: התחילה תהיה על סטודנטים שטרם נרשמו.

<מירב ישראלי: גם את זה אפשר להשאיר לקריאה השנייה והשלישית.

<עמרי גולן: שטרם נרשמו ללימודים.

<מירב ישראלי: אולי נכניס את זה כבר עכשיו.

<מירב ישראלי: בסדר.

מירב בן ארי: צריך להכניס את זה לתוך סעיף החוק בחקיקה ראשית.

מירב בן ארי: בואו נסכם.

מירב בן ארי: אנחנו נצביע עכשיו על החוק כפי שהוא.

<עמרי גולן: סליחה, עם התיקונים שאנחנו העברנו.

<מירב ישראלי: כן.

<מירב ישראלי: שני תיקונים.

מרדכי יוגב: זאת תהיה הסתייגות?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אנחנו בקריאה ראשונה.

<מירב ישראלי: בראשונה אין עדיין הסתייגות.

<מירב ישראלי: זה יעבור עם שני תיקונים.

<מירב ישראלי: התיקון של התייעצות עם הממונה על התקציבים בכפוף לבדיקה של הנושא הזה לקראת קריאה שנייה ושלישית, ותיקון לגבי התחולה למעט סטודנטים שכבר נרשמו ללימודים.

<מירב ישראלי: הנושא של חוק השבות בעצם ייבדק לקראת הקריאה השנייה והשלישית ובנוסח של הקריאה השנייה והשלישית אפשר יהיה להכניס את זה.

מירב בן ארי: אם תהיה לך הסתייגות ואם זה לא יתקבל.

מירב בן ארי: אנחנו בינתיים ביקשנו מכל המשרדים לבדוק את ההערה שלך.

<מירב ישראלי: זה גם לא נושא חדש כי זה חלק מההגדרה של סטודנט.

<מירב ישראלי: לא אמורה להיות בעיה.

מירב בן ארי: זה לא נושא חדש.

מירב בן ארי: אני רוצה גם שנסגור את הסיפור הזה עם התאחדות הסטודנטים.

מירב בן ארי: אני מבקשת מכם, מיכל, לבדוק היום היכן זה נמצא.

מירב בן ארי: הגשת כבר לשר?

מירב בן ארי: מתי?

<עמרי גולן: לשר הגשנו את זה ביוני.

מירב בן ארי: היום אני רוצה את זה כי אני רוצה לטפל בזה ולסיים את זה כדי שיוכלו לגבות בשנת הלימודים תשע"ח.

מירב בן ארי: להביא את זה לוועדה.

מירב בן ארי: את תהיי אתנו בקשר ותגידי לנו כשהגיע, אז אנחנו נוודא שזה עולה.

מירב בן ארי: אנחנו סוגרים את זה לקראת שבוע הבא.

מרדכי יוגב: אני שמח להכריז על יושבת ראש הוועדה ועל המל"ג כציונים.

מירב בן ארי: היה לך ספק?

מירב בן ארי: איזו שאלה, למרות שאני חייבת לומר לך משהו, בינינו.

מירב בן ארי: יהודי שאני מאוד מאמינה, ואתה יודע, ציוניות בנפשי, אבל אותו יהודי שגר כל חייו, לא זה שירד מהארץ ושמר על אזרחותו – יש לי חברים שגרים בברלין אבל יש להם אזרחות ישראלית – אותו יהודי שנולד בחוץ לארץ, גדל בבית הספר הציבורי ובא לכאן בתגלית, התאהב והכול בסדר.

מירב בן ארי: אני אגיד לך את האמת, בינינו מוטי, למה אני מכספי המסים שלי, היא, אתה והוא, צריכים לממן אותו?

מרדכי יוגב: אנחנו רוצים שיבוא לכאן.

מירב בן ארי: אתה רוצה לעודד עלייה?

מירב בן ארי: בבקשה.

מירב בן ארי: תבוא לתגלית, תבוא למסע, תבוא להתנדב בקיבוץ.

מרדכי יוגב: אנשים באים ונשארים.

מירב בן ארי: אני לא יודעת.

מירב בן ארי: אני רק פותחת את זה.

מירב בן ארי: תאמין לי, אני אתך.

מירב בן ארי: אני מבינה.

מרדכי יוגב: אני כבר חמש שנים בוועדת העלייה והקליטה, גם מניסיוני המקדים אבל גם מדיוני ועדת העלייה והקליטה אנחנו למדים שברגע שהוא שם למד במוסד אקדמי, נגמר.

מרדכי יוגב: כמעט בתשעים אחוזים זה נגמר.

מירב בן ארי: אני רק מדברת על המימון.

<מריסה גרוס: אני עשיתי את זה אחרי שהייתי כאן.

<מריסה גרוס: אחרי שלמדתי כאן.

מירב בן ארי: אני רק מדברת על סוגיית המימון.

מרדכי יוגב: צריך בכל דרך להביא אותו לכאן, בתגלית, בסיורי מסע, בשנת לימודים, בכל דרך שהיא ולהראות לו את הפנים היפות של הארץ.

מירב בן ארי: אני רק דיברתי על סוגיית המימון.

מירב בן ארי: האפקט הערכי, אין לי אתך ויכוח.

מרדכי יוגב: זה חלק.

מירב בן ארי: עזוב.

מירב בן ארי: בוא נגיד שבעניין הזה אני לא מסכימה אתך שאנחנו צריכים לממן אותם.

מירב בן ארי: לא מסכימה.

מרדכי יוגב: למה?

מירב בן ארי: לא מסכימה.

מירב בן ארי: זה לא מוריד כלום מהציונות שיש בי ושאני רוצה שהם יבואו.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אני לא צריכה לממן אותם.

מירב בן ארי: שילכו וילמדו היכן שהם רוצים.

מרדכי יוגב: למה המוסד מגן על קהילות יהודיות בעולם באמצעים, בכסף, בתקציבים?

מירב בן ארי: אני אמרתי רק את מה שאני חושבת.

מרדכי יוגב: מדינת ישראל היא מדינה לאזרחיה, לתושביה, כולל הערבים, ליהודי כל העולם.

מרדכי יוגב: כך מאז ומעולם.

מרדכי יוגב: זאת ההגדרה במגילת העצמאות.

מירב בן ארי: בוא נגיד שאם זאת מדינת כל יהודיה, תבוא לכאן ותתמודד.

מירב בן ארי: לא משנה, אני אתך.

מירב בן ארי: ההערות שלך נכנסו ויתקבלו הערות המשרדים הרלוונטיים.

מירב בן ארי: הקראנו את נוסח הצעת החוק ואנחנו יכולים להצביע עליו.

<מירב ישראלי: אפשר להצביע על הצעת החוק עם שני התיקונים.

מירב בן ארי: מי בעד אישור הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - שכר לימוד לסטודנטים בין-לאומיים), התשע"ז-2017 עם התיקונים שנוספו?

מירב בן ארי: בעד – פה אחד <הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - שכר לימוד לסטודנטים בין-לאומיים), התשע"ז-2017, נתקבלה.

מירב בן ארי: >

מירב בן ארי: הצעת החוק התקבלה.

מירב בן ארי: אני מאוד מאוד מקווה שניפגש כאן כבר בשבוע הבא כדי לסגור את זה לקריאה שנייה ושלישית אבל זה תלוי גם בענייני כנסת.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: הישיבה נעולה.