ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 545, 2017-07-10 12:30

איתן כבל: שלום לכולם.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, יועצת, רשמת, דובר, אורחים נכבדים, חברי חברי הכנסת.

איתן כבל: הנושא שנמצא על סדר יומנו הוא יישום החוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל, תיקוני חקיקה התשע"ז-2017.

איתן כבל: כולנו זוכרים את ועדת שטרום, זה בא לידי ביטוי בחוק שעבר בינואר בוועדת הרפורמות.

<אתי בנדלר: השם של הוועדה משתנה כיוון שזו לא ועדה קבועה אלא היא עוסקת בחוקים ספציפיים שמחליטים להעביר אליה.

<אתי בנדלר: השם שלה נגזר מאותם חוקים בהם היא מטפלת.

חיים ילין: חבר הכנסת גפני שומע ועדת רפורמות ונכנס ללחץ, הוא בטוח שהרפורמים יושבים שם.

רחל עזריה: אני אספר לך שכשקבלתי להיות יושבת-ראש ועדת רפורמות, ספרו לי שכשכתבו בגוגל "רחל עזריה רפורמות", גוגל הציע תיקון ל"רחל עזריה רפורמית".

איתן כבל: ועדת הכלכלה, שאילולא לא היו כל הוועדות המיוחדות, הייתה אמורה לעסוק בזה בשוטף.

איתן כבל: אנחנו שמים את זה בצד ויש לנו נושאים משלנו.

איתן כבל: אבל ההתנהלות השוטפת והתקנות וכל שאר הדברים אמורים להיות כאן בוועדת הכלכלה של הכנסת ומכיוון שכך אנחנו מתכנסים.

איתן כבל: ישנה סדרה של תקנות שצריך לתקן.

איתן כבל: התחלנו להתקין אותם, אני רוצה להזכיר שיש לנו גם את תקנות חוק נתוני אשראי, שזה בסוף הכול חבילה אחת גדולה שאמורה להסדיר את שוק הבנקאות, לייצר בו את התחרות הנדרשת כל אחד מהמקום שלו.

איתן כבל: חבר הכנסת חיים ילין, שהיה פעיל מאוד בוועדת הרפורמות באותם דיונים ביקש לזמן את הדיון ואני אאפשר לו לפתוח.

איתן כבל: לאחר מכן נפתח את הדיון ונאפשר לכולם להציג את הנושא.

חיים ילין: תודה כבוד היושב-ראש.

חיים ילין: אני נמצא בדיונים מהקמת ועדת הרפורמות, הייתי שותף לחוקים האלה והשקעתי הרבה מאוד זמן.

חיים ילין: אבל בגלל שאני נלחם על זה, גם אם אני נמצא באופוזיציה ולא בסיעה של שר האוצר, לדעתי הרפורמה הזאת שהוא מוביל היא ברוכה ומגיע לו גם את הקרדיט ויישר הכוח.

חיים ילין: אני בא מתחום הביצוע ולא מתחום המלל, אמנם משלמים לחברי הכנסת לפי מילים, אבל אני לא רגיל לזה.

חיים ילין: אמרתי בזמן שהחקיקה הייתה על הפרק שאין מי שיפקח על החוק כיצד הוא יתבצע.

חיים ילין: אין מי שיוריד את החסמים שצריכים לצאת תוך כדי תנועה כדי שהרפורמה באמת תצליח.

חיים ילין: רוצים חוק ואני לא מסתפק רק בחוק, לכן הוצאנו את המכתב ב-30 במרץ.

חיים ילין: מהרגע שהוא יצא, גם האוצר, כולם השתמשו בו כדי להתחיל לנהל ולהזיז את הפלונטר ולזרז את התהליכים שהיו צריכים להיות בחקיקה.

חיים ילין: אני לא אפתח במכתב אלא אכנס ישירות לנושא.

חיים ילין: חילקנו מה צריך לעשות תוך שלושה חודשים ומה תוך ששה חודשים ומה תוך תשעה חודשים.

חיים ילין: כאשר התשעה חודשים זה בסוף החודש, זאת אומרת עוד עשרים זה כבר ששה חודשים שהכול צריך להיות.

חיים ילין: נפגשתי עם הסולק שזכה לקבל את הרישיון ואמרנו שאנחנו צריכים רק סולק אחד כדגי להוריד את המחירים.

חיים ילין: בן אדם טוב, לא רוצה להרוויח את מה שכולם רוצים להרוויח, מסתפק במועט אבל יש לו רק בעיה אחת.

חיים ילין: כל התחשיב הכלכלי שלו יורד לטמיון כי העלות של התשתית שהוא צריך לשלם, קשה לי להבין איך הוא תמחר את זה בין 4 ל-10 מיליון שקל כאשר בנק יהב לבד השקיע קרוב למיליארד שקל בתשתיות.

חיים ילין: קשה לי להבין את זה.

חיים ילין: 600 מיליון שקל ועוד 400 אני לא יודע על מה.

חיים ילין: אלה פחות או יותר העלויות של כל תשתית המחשוב שם, קשה לי להבין את זה.

חיים ילין: לכן הוא לא ייכנס לשוק.

חיים ילין: הכרחנו גם בחוק וגם את שר האוצר ואת הבנקים, לארח את אותם אנשים שרוצים, לא התקבלה הצעתי לכן אנחנו נמצאים פה היום.

חיים ילין: אני מבקש להתמקד בדברים ששמתי על השולחן.

חיים ילין: "תוך שלושה חודשים מיום תחילת החוק הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראי תפרסם תבחינים" - קבלתי את התבחינים, זו טיוטה.

חיים ילין: אין תבחינים שאנחנו יכולים לצאת אתם לעבודה.

חיים ילין: "הנגידה תקבע כללים ראשונים לפי סעיף 36, הסעיף בעמוד 367" - לא ראיתי את זה בשום מקום.

חיים ילין: אם יוכיחו לי אחרת, בבקשה.

חיים ילין: סעיף 2 – "בתוך ששה חודשים מיום תחילת החוק שר האוצר יקבע תקנות ראשונות לעניין צפייה ושימוש במידע פיננסי" - אני לא אלאה אתכם בפרטים, זה ה-read only על זה נלחמנו בחוק.

חיים ילין: אמרנו שאם רוצים שבן אדם יקבל איפה הוא מקבל את הריבית הגבוה, איפה העלויות הנמוכות, איפה העמלות הנמוכות, יפתח את הפלאפון, בדיוק כמו שנעשה בביטוח, נתנו את הדוגמה הזאת והוא יוכל לראות ולהשקיע.

חיים ילין: הדבר הזה לא זז ואני מקווה שאולי יזוז עכשיו.

חיים ילין: אני מקווה גם שכבוד היושב-ראש יקפיד לעשות ישיבות כל כמה חודשים כדי שנעקוב.

חיים ילין: "בתוך תשעה חודשים מיום תחילת החוק משרד האוצר יפרסם משרד להקמת תשתית טכנולוגית" - אמרנו שבלי תשתית טכנולוגית לא יכנסו שחקנים.

חיים ילין: אפשר להמשיך לשחק לרוחב.

חיים ילין: במגרש כדורגל לא משחקים לרוחב, ככה זה נראה.

חיים ילין: משחקים לרוחב במקום קדימה ולהבקיע.

חיים ילין: נקודה 4 מדברת על צעדים נוספים שנקבעו, אולם ללא מסגרת לוח זמנים בחוק, שזה בעצם אמורפי.

חיים ילין: "תקנות לעניין העברת מידע מחברות אשרי לבנקים בנוגע לעסקאות שביצע הלקוח האמצעות כרטיסי אשראי", דנו על שמירת הסודיות ועל כל הדברים האלה.

חיים ילין: משרד המשפטים אמר את מה שהוא אמר ואני לא רואה שזה זז כי אין לזה זמנים.

חיים ילין: אין אבני בוחן שיכולים לבוא ולהגיד תוך שנה זה צריך להיות.

חיים ילין: "הוראות לעניין תנאי הסכם הפצה בין הבנקים לחברות כרטיסי האשראי".

חיים ילין: "הוראות לבנקים בעניין אופן הצגת מידע על עסקאות שביצע הלקוח באמצעות כרטיסי אשראי".

חיים ילין: אנחנו חוזרים גם על הבנקים וגם על האוצר, זה לא בוצע.

חיים ילין: כבוד היושב-ראש, אני רוצה שהחוק הזה יצליח כי אמרתי מהתחלה שמבחינתי אני רוצה שכחלון, כמו שהוריד את המחירים בסלולר, יגידו גם שהוריד את המחיר בבנקים.

חיים ילין: אבל, במצב שנוצר אף אחד לא יוריד מחירים.

חיים ילין: אם אין לבנק ישראל את הדרייב להגיד אני רוצה, אני מוכן ורוצה לעשות הכול כדי להוריד מחירים אבל הוא לא משתף פעולה, זה לא יקרה.

חיים ילין: המתח שיש בין האוצר לבנק ישראל צריך להפסיק אותו לחלוטין.

חיים ילין: לקדם את כל התכנית הזאת.

חיים ילין: אני מזכיר לכם שהפרק השלישי של החוק יגיע.

חיים ילין: הפרק הרביעי בפתח.

חיים ילין: אין שום סיבה בעולם שלא נצליח לקדם את הנושא.

חיים ילין: תעשו לי טובה, פעם אחת תבקיעו גול ואל תשחקו לרוחב.

חיים ילין: תודה.

איתן כבל: תודה לך על העבודה שעשית.

חיים ילין: אני רוצה לציין את סתיו קבלו על העבודה שעשתה.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר גם את המסמך שהכינה אתי יחד עם כל הצוות, שכמו תמיד, עושה את זה על הצד הטוב ביותר.

איתן כבל: נשמע את דרור שטרום שיציג את הדברים ולאחר מכן נשמע את האוצר או בנק ישראל, שיתוף הפעולה ניכר ביניכם.

איתן כבל: אחר-כך נשמע את חברי הכנסת ושאר האורחים.

איתן כבל: אני מבקש מכולם להיות מתומצתים.

איתן כבל: כמוש אמר חבר הכנסת ילין, אנחנו מאוד מברכים על החקיקה ויש לנו עניין לקדם אותה.

איתן כבל: לדעתי אפשר להריץ את זה בצורה יותר מהירה.

איתן כבל: אין סיבה בעולם שיתעכב.

איתן כבל: הוויכוחים הם ויכוחים מקצועיים לגיטימיים, הם לא ויכוחים על דרך.

איתן כבל: לכן צריך לקדם את זה.

<דרור שטרום: תודה על ההזמנה לדיון החשוב הזה.

<דרור שטרום: אני רוצה להסביר את הרקע כדי שיובן איזה צעדים הם חיוניים ואיזה צעדים, שהחוק לעיתים עתיר מורכבויות ובירוקרטיה, פחות חיוניים.

<דרור שטרום: הרפורמה הזאת שבאה לעולם בחקיקה בסוף ינואר 2017, באה על רקע ההבנה מרובת השנים, דווקא בוועדה הזאת, שהתחרות בתחום הבנקאות לא מגיעה למשקי הבית ולעסקים הקטנים.

<דרור שטרום: היא מאוד חלשה שם, אם בכלל.

<דרור שטרום: הדברים לא נאמרו כסיסמה, הוועדה עשתה תהליך ממושך של שנה וחצי ולמדנו את הדברים לעומק.

<דרור שטרום: מדדנו אותם כמותית, אנחנו יודעים להגיד מה הפערים, כמה משק בית משלם יותר בממוצע על ריביות מעסקים שהם אפילו יותר מסוכנים ממנו וכיוצא בזה.

<דרור שטרום: הגענו עם מסכת שלמה ומגובשת לוועדה ולכנסת.

<דרור שטרום: ההבנה שלנו הייתה שזה לא החוק להפרדת חברות כרטיסי האשראי.

<דרור שטרום: כולם תחת הרושם שהחוק הזה עושה דבר אחד ויחיד.

<דרור שטרום: אני כבר אומר פה, בכוונה כדי להתגרות בגורל, שאם החוק הזה יסתכם בסוף בזה שיופרדו שתי חברות ערוצי האשראי בלי כל המהלכים המשלימים שתכף נדבר עליהם, לא תהיה תחרות.

<דרור שטרום: מה שיקרה הוא ששתי החברות האלה יצטרפו למרקם המאוד עדין של תיאום מיושר שקיים היום ובסך הכול יהיו עוד שני שחקנים בחגיגה ולכן הדיון הזה, שתחת הכותרת הוצאה לפועל, הוא חשוב כל-כך.

<דרור שטרום: אם כך מה עושה הרפורמה.

<דרור שטרום: מעבר להפרדת חברות כרטיסי האשראי יש לנו שני מאמצים מרכזיים.

<דרור שטרום: האחד, הכנסת הרבה מאוד שחקנים, כולל בנקים חדשים, כולל חברות PtoP חברות שעושו הנפקות על גבי הרשת.

רחל עזריה: העברנו את זה.

<דרור שטרום: העברתם, אבל יש פה מהלכים שנוגעים לתשתיות של החברות האלה.

<דרור שטרום: זו זרוע אחת.

<דרור שטרום: זרוע שנייה, שהיא לא פחות חשובה, זה לשפר את מצבו של הצרכן של משק הבית, שהמילים צרכן פיננסי כבר עושות לו כאב ראש ולגרום לזה שהוא יוכל לפעולה פשוטה, שהיום יש חלוציות בזה באינטרנט, אתה יכול לבחור פעולה מסוימת שאתה עכשיו רוצה לבצע ואתה יכול להשוות בין כל המוסדות הפיננסיים, מי נותן לך את זה בעלות הנמוכה ביותר.

<דרור שטרום: יש את זה היום וממעטים להשתמש כי אין מודעות לזה.

<דרור שטרום: זה קיים ופה היה נדרש מאמץ מאסיבי ביותר מצד הממשלה לאפשר את זה.

<דרור שטרום: אלה שני המהלכים.

<דרור שטרום: בתחום הזה יש כמה מהלכים קריטיים בהכנסת שחקנים חדשים.

<דרור שטרום: אני אמנה אותם כי בטח יהיה פה דיון: מכרז לתשתית שירותי מחשב לבנקים חדשים או קטנים, כולל קטנים שקיימים היום ומתקשים מאוד לעמוד בהוצאה שכל בנק צריך להביא לעצמו את מערכת המחשב שלו.

<דרור שטרום: ביטוח פיקדונות – דבר חיוני שלא הוזכר פה אבל הוא חשוב ביותר משום שהיום הלקוח הבנקאי הממוצע מניח שאת הבנקים הגדולים ביותר, המדינה תציל.

<דרור שטרום: אם חס וחלילה יקרה משהו, המדינה תציל אותם.

<דרור שטרום: אבל הוא נרתע מהבנקים הקטנים כי הוא יודע שהמדינה לא חייבת להציל אותם.

<דרור שטרום: אין את הערבות המשתמעת הזאת ולכן יש פה חסם תחרות.

<דרור שטרום: לקוחות שנרתעים מלהגיע לבנקים הקטנים מוכנים לשלם יותר לבנקים הגדולים.

<דרור שטרום: מאוד פשוט.

<דרור שטרום: יש כמה מהלכים חשובים ביותר: נושא ראשון הוא ה-"read only" שזו אפליקציה שעושה עבור לקוח, לבקשתו, את ההשוואה הזאת שדיברתי עליה עכשיו.

<דרור שטרום: גם אם זה פיקדון, גם אם זה תשלום, גם אם זו פעולה בניירות ערך, העברת תשלום לילדים שלו.

<דרור שטרום: כל פעולה בסיסית אפשר לקבל באותו רגע איפה אני מבצע את זה הכי קל ולבצע.

<דרור שטרום: המהלכים האלה לא בוצעו עדין.

<דרור שטרום: אי-אפשר לדעת אם הם לא בוצעו בגלל שהם מורכבים ומסובכים מאוד ויושבים מאחורי מהלכי בירוקרטיה מכאן עד הודעה חדשה.

<דרור שטרום: השוק הפיננסי בישראל ואני למוד רפורמות בנושא הזה, מריח מהר האם יש פה רצון להבקיע ובעוצה או שהרפורמה מתדלדלת ומתנפנפת.

<דרור שטרום: לשווקים הפיננסיים יש את המיחושים שלהם להבין את הדברים האלה ואם ברבעון הראשון של המשחק צריך לתת קריאת שיפוט, התחושה היא שלא קיטור מלא קדימה.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: חברת הכנסת עזריה בבקשה.

רחל עזריה: אני מברכת על הדיון הזה, זה דיון מאוד חשוב.

רחל עזריה: הזמן הזה בו חלק מהרפורמות כבר עברו את הליכי חקיקה וחלק לא, גם מה שעבר את זמן החקיקה, אנחנו בעיקר בזמן ביניים וזה זמן שהוא מאוד בעייתי.

רחל עזריה: דרור אמר שכולם שואלים את עצמם עד כמה זה אמיתי, לדעתי גם פרקי הזמן הארוכים, שלוש שנים ואפילו ארבע שנים להפרדת כרטיסי האשראי, תורם לזה.

רחל עזריה: אנחנו צריכים להיות יותר מהודקים ולדרוש פרקי זמן קצרים יותר.

רחל עזריה: ב-PtoP עשינו את זה תוך חצי שנה במקום שנה כי הבנו שצריך להבהיר לשוק לאן הולכים וגם זמני האמצע האלה הם זמנים מאוד בעייתיים.

רחל עזריה: אחד הדברים הכי חשובים, אמרו לי את זה גם כמה חברות שנפגשתי אתם, המעקב.

רחל עזריה: מי קם בבוקר ואומר לעצמו איך אנחנו דואגים שהתהליך הזה יתממש כמו שצריך.

רחל עזריה: זה דיון מאוד חשוב והצעתי שנוכל לעשות את זה בשיתוף פעולה בין הוועדות.

רחל עזריה: נעשה דיונים קבועים כל כמה זמן ונשמע מה קורה.

רחל עזריה: הבנקים וחברות כרטיסי האשראי, מתי זה הולך לקרות?

רחל עזריה: ברגע האחרון יגידו לנו שיש הנפקה וזה ייקח עוד שנה?

רחל עזריה: על איזה סדרי גודל אנחנו מדברים?

רחל עזריה: מתי הציבור ידע?

רחל עזריה: איך אנחנו דואגים שהתהליך הזה יקרה?

רחל עזריה: אנחנו צריכים להמשיך את הדיונים כל הזמן וגם לשאול את הבנקים מה התכניות שלהם, שנדע לאן אנחנו מתכוונים.

רחל עזריה: זה מאוד חשוב לתהליך הזה.

איתן כבל: בהמשך לדברים שלכם, אנחנו חייבים לצאת מכן כשאנחנו לפחות מנסים להבין איפה זה תקוע.

רחל עזריה: יש המון חלקים.

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: אבל יש מרכיבים מרכזיים.

איתן כבל: אם בנק ישראל היה צריך להוציא ולא הוציא, אם משרד האוצר היה צריך להוציא דברים ולא הוציא, הבנקים מקטינים ראש, אנחנו מכירים איך תהליכים מתנהלים והרצון שלי בסוף להוציא סיפור דרך שלכל אחד כתוב בסיפור דרך הזה מה הוא צריך לעשות.

איתן כבל: אם הוא נסמך על מאן דהוא, שנדע שהוא נסמך ועל מי הוא נסמך כדי להתקדם בתהליך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואם יש כוונה בכלל להתקדם.

איתן כבל: אני חושב שכן.

רחל עזריה: הדבר השני הוא לשאול כל הזמן.

רחל עזריה: גם הדברים שכבר חוקקו, נניח הפרדת כרטיסי האשראי מהבנקים, שנדע כמה שיותר מה אמור לקרות.

רחל עזריה: אלה לא דברים תקועים, פשוט הם יכולים למשוך את זה עכשיו שלוש שנים.

חיים ילין: הם לא יכולים הם כבר בהפרדה, יש להם עוד שנה להפרדה מוחלטת.

רחל עזריה: יש עוד שנתיים ואם יש הנפקה יש עוד שלוש.

חיים ילין: שר אוצר יש לו המון כוח פה לתת עוד פרק זמן.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: מנכ"ל משרד האוצר בבקשה.

<שי באבד: צהרים טובים לכולם.

<שי באבד: אני רוצה להצטרף למה שאמר ידידי שטרום.

<שי באבד: הרפורמה הזאת לא נועדה אך ורק להפריד כרטיסי אשראי מהבנקים, היא נועדה להגביר את התחרות בענף הפיננסי כאשר המטרה היא לייצר בסופו של יום גם לצרכן הפרטי וגם לעסקים הקטנים והבינוניים יכולת להתחרות על אשראי, פעם אחת בנגישות שלו ופעם שנייה במחיר שלו.

<שי באבד: הדרך להגשים את זה היא לא רק על-ידי הפרדה של חברות כרטיסי האשראי.

<שי באבד: הוועדה עשתה טוב שהיא דנה במספר רחב מאוד של נושאים שצריכים לקרות על מנת שהתחרות הזאת באמת תתגבר.

<שי באבד: דרור ציין חלק מהם כמו ה-read only.

<שי באבד: דוגמה נוספת היא כל הנושא של ביטוח פיקדונות והורדה של יחס הלימוד ויחס הון ראשוני לבנקים חדשים או לבנקים מתחרים.

<שי באבד: אם אנחנו לא נטפל בדברים האלה במקביל יהיה מאוד קשה לייצר את התחרות.

<שי באבד: נושא נוסף קריטי, כי העולם היום בלי דאטה, אין תחרות ואין כלום, זה תשתית המחשוב.

<שי באבד: אם לא תקום תשתית מחשוב שתאפשר לשחקנים חדשים להיכנס לעולמות האלה בלי שכל שחקן כזה יצטרך להשקיע בפני עצמו 200-400 מיליון שקל כדי להקים תשתית כזאת, זה לא יקרה ולא משנה כמה חברות נפריד.

חיים ילין: מה שאתה אומר כרגע נאמר בדיוק בחוק.

חיים ילין: מילה במילה ולא קרה כלום.

<שי באבד: זה לא נכון.

חיים ילין: צא עכשיו למכרז.

חיים ילין: שים כסף ושתהיה תשתית.

<שי באבד: בלי שהדברים האלה יהיו, בסופו של יום לא נצליח לייצר תחרות.

<שי באבד: הוועדה עשתה עוד דבר, דרור התעקש על זה שלא מספיק שתהיה חקיקה אלא שתקום אחר-כך היגוי שתבדוק את היישום של החוק, שיהיו לה סמכויות גם להמליץ לשר על תיקונים כאלה ואחרים נוספים שצריך לעשות ותעקוב אחרי ההתנהלות והיישום של כל הנושאים שעברו בחקיקה.

<שי באבד: במסגרת זו יושב כאן עמיתי מבנק ישראל פרופסור נתן זוסמן שהוא יושב-ראש משותף יחד עם עבדך הנאמן בוועדה שאמורה לבחון פרט לתחרות את היישום ואת ההתקדמות.

<שי באבד: הוא יציג את הדברים שהוועדה מתעסקת אתם.

<שי באבד: לי חשוב לציין כמה דברים: דבר ראשון, הוועדה מתכנסת עוברת ומקדמת.

<שי באבד: יש פה תהליכים לא פשוטים ולא קלים, חלקם תהליכים בירוקרטיים שצריך לתת את זכות השימוע וצריך לצאת בקול קורא ולשמוע את כל הגופים.

<שי באבד: חלקם תהליכים בירוקרטיים שהבית הנבחר הזה חוקק אותם בעבר על מנת שכל הליך יהיה הליך פתוח, שוויוני, תקין, נהיר ולא כמו בסקטור הפרטי שהדברים קורים יותר מהר, פה אנחנו צריכים לקחת בוועדה הרבה דברים ותכף נתן ידווח על צעדי ההתקדמות.

<שי באבד: במקביל נעשים מספר דברים: התחלנו לשבת ביחד עם בנק ישראל על נושא ביטוח פיקדונות כדי לראות איך מקדמים את הנושא ויש לנו גם ישיבות פנימיות בתוך האוצר.

<שי באבד: הנושא לא פשוט כי השאלה היא איך עושים את זה.

<שי באבד: האם עושים את זה לכל המערכת הבנקאית מה שקצת מייתר, עושים את זה רק לבנקים חדשים ואז אם עושים את זה רק לבנקים חדשים, איך עושים את זה?

<שי באבד: עושים את זה על-ידי ערבות מדינה?

<שי באבד: עושים את זה על סובסידיה במענק?

<שי באבד: על-ידי קרן שכל הבנקים מפרישים לתוכה?

<שי באבד: יש הרבה שאלות, ניתן עליהם את התשובות וגם נעדכן את הוועדה איך אנחנו מתכוונים לעשות את זה.

<שי באבד: הנושא השני שנמצא על הפרק הוא כל תשתית המחשוב.

<שי באבד: גם פה יש דיון עם בנק ישראל, חלק מהדיון הוא המקורות ואיך מקצים את המקורות.

<שי באבד: אם בנק ישראל נעזר במקורות אז אלה מקורות שמגיעים גם מהאוצר ומתקציב המדינה.

<שי באבד: דבר שני, מעבר למקורות, איך נכון לעשות את זה?

<שי באבד: האם נכון לעשות את זה על-ידי מפעיל חיצוני לחלוטין?

<שי באבד: האם נכון לעשות את זה בשותפות?

<שי באבד: יש הרבה מודלים שנבדקים עכשיו וגם זה יבוא בפני הוועדה.

<שי באבד: נושא נוסף שאנחנו מתייחסים ומקדמים אותו וכאן אנחנו נתקלים בבעיות למרות שזה עבר בוועדת שטרום וזה חוקק, זה ה-read only.

<שי באבד: פתאום אנחנו מוצאים את עצמנו קצת בקשיים מול משרד המשפטים, זה גם עלה כשזה היה בוועדה, בגלל נושא הגנת הפרטיות.

<שי באבד: אני מעריך ומוקיר את הגנת הפרטיות ומבין שזו זכות יסוד מאוד חזקה, אבל היכולת שלנו לייצר פלטפורמה כדי שאותו WOBI, האתר להשוואת מחירים שציין דרור כדי שכל אחד יוכל להיכנס לכל מערכת ולבחון איפה הכי כדאי לו, איפה העמלות הכי זולות לפתיחת חשבון ואיפה העמלות הכי זולות למשיכה ואיפה הכי זול לו לקחת אשראי והוא יוכל לבצע בלחיצת כתפור בכל בנק שהוא רוצה לעשות את הדברים האלה.

<שי באבד: על מנת שנוכל להגיע לזה צריך דאטה ויכולת להיכנס ולראות את הנתונים.

<שי באבד: היום אנחנו עדיין בקשיים ואני מקווה שגם זה ייפתר.

<שי באבד: אם נראה שאנחנו לא מתקדמים אני אשמח לבוא ולדבר בפני הוועדה ואני אשמח שהוועדה תקרא לכל גורמי הממשלה הרלוונטיים ולראות האם צריך תיקון חקיקה כזה או אחר שיגרום לגופים - - -

איתן כבל: ממה שאתה יודע נכון לרגע זה, האם אתה יודע להצביע על נקודות שאלה המוקדים שצריך?

<שי באבד: אני אצביע על מוקדים.

<שי באבד: ב-read only המשוכה שלי היא חלקית בנק ישראל, אני מקווה שנצליח לעבור אותה כי הוא אומר שיש לו מאגר נתוני אשראי עוד מעט, יקום עוד שנה וחצי, ברגע שעושה read only אני הורג את מאגר נתוני האשראי.

<שי באבד: למה אני צריך גם את זה וגם את זה?

<שי באבד: עסקנו בזה כבר.

<שי באבד: בנושא הזה יש את ההסגות של בנק ישראל, אלה גם הסגות שעלו בוועדה.

<שי באבד: מאחר ומקימים מאגר נתוני אשראי, למה לעשות את אותה עבודה פעמים?

<שי באבד: התשובה לזה ניתנה, היום על אחת כמה וכמה אנחנו רואים שבמאגר נתוני האשראי לוחות הזמנים מתעכבים.

<שי באבד: גם העלויות, גם המכרזים.

<שי באבד: זה לא כל-כך פשוט כמו שחשבנו.

<שי באבד: מצד שני, על מנת לייצר את התחרות כמה שיותר מהר ולהחיל להניע את הגורמים להגיד שהם רוצים להשקיע, להקים פלטפורמה חדשה, להיכנס אולי כבנק קטן, לראות איך מייצרים פנינסולה חדשה.

<שי באבד: אם לא נגיע למקום שבו יהיה לנו את הכלי של ה-read only היכולת שלנו אפילו להשוות מחירים ולתת על הבסיס הקיים לייצר תחרות היום, בקיים אין תחרות.

<שי באבד: תנסה לעבור חשבון בנק, תנסה שמישהו ידע את הנתונים שלך בבנק אחר.

<שי באבד: זה בלתי אפשרי.

<שי באבד: אנחנו מאוד מאמינים שהדבר הזה חייב להיפתר כמה שיותר מהר.

<שי באבד: לדעתי דרור שותף לזה בלי קשר למאגר נתוני האשראי או לא.

<שי באבד: אנחנו צריכים לעשות את זה כמה שיותר מהר וככל שמאגר נתוני כאשר יעלה אחר-כך ויסתיים, בין אם זה ייקח שנתיים או שלוש שנים ואני מקווה שזה יסתיים בשנתיים וחצי הקרובות, יהיה לנו לפחות יכולת שתוך חצי שנה נצליח להרים קצת תחרות.

<שי באבד: אז פעם אחת זה בנק ישראל ופעם שנייה נקודתית זה מול משרד המשפטים.

<שי באבד: שם, למרות דברים שנסגרו אני מבין שיש פתיחות לאחרונה ואני צריך לנהל שיחות עם ארז קמיניץ.

<שי באבד: בנושא של ביטוח פיקדונות יש נושאים נקודתיים שצריכים לפתור גם עם בנק ישראל באופן חלקי וגם במשרד האוצר, עם החשב הכללי ואגף תקציבים.

<שי באבד: האם זה בגדר מענק או בגדר ערבות בנקאית.

<שי באבד: זה יותר פשוט.

<שי באבד: אני מקווה ומניח שזה ייפתר בצורה יותר קלה ונגיע להבנות עם בנק ישראל.

<שי באבד: הנושא השלישי זה נושא שלא הופיע בוועדת שטרום אבל לדעתי הוא נושא מאוד קריטי והוא חלק מהמשך פיתוח התחרות וזה כל הנושא של ניידות בין בנקים.

<שי באבד: נעשתה עבודה מאוד מקיפה במשרד האוצר יחד עם בנק ישראל בנושא של ניידות בין חשבונות.

<שי באבד: כמו שבזמנו ברפורמת הסלולר של שר האוצר שהיה שר התקשורת, הייתה יכולת לנהל את המספרים וזה חלק ממה שפתח את התחרות.

<שי באבד: היכולת לנייד את החשבון שלך מבנק אחד לבנק אחר בלחיצת כפתור.

<שי באבד: שימי ההפרשות של המילואים, הצ'קים של השכירות שלך, שהוראות הקבע שלך, החיבור שלך להוט מלפני חמש שנים, המשכנתא הכול עובד אוטומטית ואתה לא מוצא את עצמך רץ אחרי הבנק כדי להעביר כל דבר ודבר בנפרד.

<שי באבד: זה גם נמצא היום על המדוכה.

<שי באבד: יש דיונים לא פשוטים עם בנק ישראל על הנשוא הזה.

<שי באבד: אני מקווה מאוד שגם הנושא הזה, במקביל לאחרים, יתקדם.

<שי באבד: הנושא האחרון שאני אתייחס אליו הוא נשוא התשתיות למחשוב, שהוא קריטי.

<שי באבד: נושא תשתיות המחשוב כרגע, אחד מהברז המרכזי זה כמובן המימון.

<שי באבד: אנחנו בדין ודברים עם בנק ישראל.

<שי באבד: אני מקווה שגם פה נצליח להסכמות מסוימות ונוכל להתחיל להריץ את זה.

<אתי בנדלר: באיזו דרך?

<שי באבד: צריך בסופו של יום לצאת למכרז ולממן יחד עם גוף חיצוני.

<שי באבד: הרעיון הוא ללכת לכיוון הזה, להקים תשתיות.

<שי באבד: אני לא רואה דרך אחרת.

<שי באבד: זה עדין לא הוכרע אבל אם את שואלת אותי, אני לא רואה דרך להימלט מזה.

<שי באבד: איך אני בסופו של דבר יוצאים למכרז ולהקים את התשתיות.

רועי פולקמן: אופציה שנייה זה שהמדינה תקים את הבסיס.

חיים ילין: שים כסף כדי להקים את המערכת, תעקוף את כולם.

חיים ילין: לא בוער לך.

<שי באבד: בוער לי.

חיים ילין: נו, אז תעשה את זה.

חיים ילין: אתה יודע שאנחנו באים לעשות, לא לדבר.

חיים ילין: קח כסף ותעשה.

<שי באבד: אתה מרים לי להנחתה.

<שי באבד: אבל אני לא אענה.

<שי באבד: הנושא הוא לצאת למכרז ולראות איך אנחנו מממנים את זה ואיך במסגרת המימון, האם זה נעשה על-ידי בנק ישראל או משרד האוצר לבד.

<שי באבד: יש פה נושא נוסף, שאלתם אם המדינה תקים את התשתיות.

<שי באבד: מניסיוני, דברים עסקיים שהמדינה מנסה לעשות, היא לא יודעת, היא לא מבינה בזה וכמות הזמן שלוקח לה לעשות היא פי 17 כי כל דבר צריך לעבור החלטות של 7,000 גורמים שונים עם בירוקרטיה מפה עד אין קץ.

<שי באבד: לכן, שהמדינה תקים את זה, בעיני זו טעות פטלית.

<שי באבד: אני חושב שגורם פרטי צריך לעשות את זה וצריך לראות איך אנחנו נעזרים במכרז כזה או אחר שבו נותנים את הסיוע המתאים.

<שי באבד: אני מציע לעבור לנתן שיציג את מה שנעשה במסגרת הוועדה.

<שי באבד: את התבחינים השונים.

<שי באבד: את הקול קורא שנתנו ואיך אנחנו נערכים כוועדה לבחון את קצב ההתקדמות של הרפורמה והאם הרפורמה הזאת באמת מייצרת תחרות או לא.

<נתן זוסמן: מטרת הוועדה, דבר שהגענו אליו להבנות בזמן הוועדה עצמה והיינו שותפים מלאים לו, זה שבלי ועדה שמלווה את הרפורמות ועוקבת אחריה, דברים יכולים להתמסמס.

<נתן זוסמן: גם דברים שמבוצעים, יכולים להיות מבוצעים בצורה שלא תטיב בסופו של יום עם הצרכן או העסק הקטן.

<נתן זוסמן: לכן היה מאוד חשוב להקים את הוועדה, כשהמטרה העיקרית שלה היא קודם כל לוודא שהצעדים האלה מצליחים.

<נתן זוסמן: שבאמת אנחנו מביאים את הבשורה לצרכן ולמשק הבית, לעסק הקטן ולרווחת הציבור.

<נתן זוסמן: הדרך בה אנחנו אמורים לפעול וזה הוגדר בחוק זה להציע לתבוע תבחינים שלפיהם נבדוק את ההצלחה של הרפורמה ונמדוד את הקצב בה הרפורמה מתקדמת מה מצליח ומה לא וכן הלאה.

<נתן זוסמן: כמובן גם לדווח לציבור ולוועדת הכלכלה פעמים בשנה בדו"ח כתוב, על התקדמות הרפורמה, שזה מסמך שיהיה מאוד חשוב.

<נתן זוסמן: ועדת היישום מתוקף החוק יכולה גם להמליץ לשר האוצר ולנגידה על צעדים נוספים כל שתראה לנכון, כאשר רואים שהרפורמה לא משיגה את היעדים שלה, אפשר לעשות תיקונים תוך כדי תנועה ולתת המלצות.

<נתן זוסמן: לבסוף נקבע גם בחוק שהוועדה, בתום ארבע שנים, תיתן המלצה לשר האוצר ולנגידה בקשר להפרדה של חברת כאל מבנק דיסקונט שכזכור זו החברה שלא הופרדה.

<נתן זוסמן: מה שעשינו מאז שעבר החוק בסוף ינואר.

<נתן זוסמן: נקצב לנו סד של 90 ימים ואמנם חרגנו ממנו בכמה שבועות והגענו לארבעה חודשים והוצאנו את התבחינים לציבור.

<נתן זוסמן: הוועדה התכנסה ארבע פעמים בפורום הרחב, היו גם צוותי עבודה שעבדו במקביל כדי לגבש את רשימת התבחינים שהוצגה לציבור.

<נתן זוסמן: כמו שציין שי, התהליך הדמוקרטי במדינת ישראל מחייב שימועים לציבור, התייעצות עם הציבור בקשר לנושאים האלה.

<נתן זוסמן: ביצענו התייעצות בכתב, חלק מהגופים ביקשו גם לשלוח את טענותיהם בעל-פה ואפשרנו להם את זה למרות שזה קצת עיכב את התהליך.

<נתן זוסמן: אני יכול לבשר לכם שבדיוק אתמול בערב סיימנו את כל תהליך השימועים ואנחנו יכולים לצאת לדרך מבחינת פרסום התבחינים.

<נתן זוסמן: כמו שכבר צוין וראינו גם בוועדה, לא מדובר רק על הפרדת חברות כרטיסי האשראי.

<נתן זוסמן: במהלך רפורמה רחב מאוד, מקיף מאוד שאין לו אח ורע במדינות המפותחות בהיקף שלו כמו שהוא נקבע בישראל.

<נתן זוסמן: יש אולי את בריטניה שהיא איזשהו מבנה דומה אבל זה תהליך מאוד רחב שמורכב מהרבה תהליכים.

<נתן זוסמן: לכן הוועדה צריכה להתייחס להרבה דברים ולא רק להפרדת חברות כרטיסי האשראי.

<נתן זוסמן: התהליך מורכב משני אלמנטים שנבדוק אותם: הראשון הוא הסרת החסמים והשני הוא עמידה בכל מיני יעדים כמותיים של התחרות שהסתכלנו עליהם גם במסגרת הוועדה.

<נתן זוסמן: חשוב לציין שבונים פה בניין, זו מערכת ואי-אפשר להתחיל מהגג בלי היסודות.

<נתן זוסמן: לכן חשוב שהמערכת הפיננסית בישראל תהיה מבוססת על יסודות יציבים שיאפשרו תחרות לאורך זמן ולא צעד כזה או אחר שמאפשר תחרות באופן זמני ולא יחזיק לאורך זמן.

<נתן זוסמן: לכן זה מורכב מסדרה של תבחינים שהסדר ששמנו אותם הוא פחות או יותר הסדר מהמסד לטפחות, מהבסיס לגג.

<נתן זוסמן: הדבר הראשון זה לוודא ולעשות מעקב אחרי הסרת כל אותם חסמים שהרגולטורים התחייבו להסיר אותם.

<נתן זוסמן: חלקם באמצעות חקיקה, חלקם בצורה עצמאית.

<נתן זוסמן: אנחנו רוצים קודם כל לעקוב ולראות שהחסמים האלה משתחררים.

<נתן זוסמן: בלי שחרור החסמים, לא תיווצר תחרות.

<נתן זוסמן: נושא נוסף, אנחנו רוצים לוודא את יישום ההוראות בחוק להגברת התחרות, שבאמת החוק מיושם ולדווח מעקב ולדווח לוועדה זו ולציבור על היישום.

<נתן זוסמן: לאחר מכן אנחנו רוצים לראות במקביל מה קורה בשוק הזה מבחינת השחקנים.

<נתן זוסמן: האם נכנסים שחקנים חדשים לשוק?

<נתן זוסמן: לתת דיווח על זה.

<נתן זוסמן: והאם כניסת השחקנים גם מלווה בפעילות של לקוחות בתגובה?

<נתן זוסמן: כלומר יכול להיכנס שחקן אבל שלא מייצר שום אקשן.

<נתן זוסמן: אנחנו רוצים לראות את האקשן שהכניסה של השחקנים מייצרת.

<נתן זוסמן: אם ניקח לדוגמה את מה שקרה בתחום הסלולר, צריך לראות קצת מעברים של לקוחות.

<נתן זוסמן: לא צריך שכל הלקוחות יעברו, אבל צריכים לראות שקורה משהו.

<נתן זוסמן: תבחינים נוספים שנבדוק זו התוצאה של כניסת השחקנים ופעילות הלקוחות ומה קורה לנתחי השוק ולרמת הריכוזיות בשוק הזה.

<נתן זוסמן: האם היא פוחתת?

<נתן זוסמן: כי המטרה העיקרית הייתה הפחתת הריכוזיות כדי להגדיל את התחרות.

<נתן זוסמן: שוב, יש חסמים שיורדים, חוקים שמיושמים, חברות שקמות, צרכנים שזזים ואנחנו רוצים לראות האם כל הדברים האלה מביאים להפחתת הריכוזיות.

<נתן זוסמן: כמובן, שהפחתת הריכוזיות, ככל שתייצר תחרות, צריכה לבוא לידי ביטוי בכמויות האשראי, ב - - - שלו ובמחיר.

<נתן זוסמן: זה גם תבחין שנבדוק.

<נתן זוסמן: סדרה של תבחינים נוספים קשורה לרפורמה בתחום אמצעי התשלום, שגם היא קריטית להצלחת הרפורמה הפיננסית.

<נתן זוסמן: זה לא מספיק שקמים גופים בנקאיים או שנותנים אשראי.

<נתן זוסמן: צריך גם שהתשתית של אמצעי התשלום תאפשר את התחרות הזו.

<נתן זוסמן: גם את זה נבדוק.

<נתן זוסמן: בסוף, כאן יקצבו לנו ארבע שנים, זה הדבר שנעשה בעוד ארבע שנים, זה לתת המלצה לגבי סוגית כאל ובנק דיסקונט, שזה דבר שכרגע הוא קצת מעבר לאופק.

<נתן זוסמן: איך אנחנו הולכים לעבוד?

<נתן זוסמן: רשמנו פה רשימה ארוכה של תבחינים שגם פרסמנו לציבור.

<נתן זוסמן: אנחנו כמובן נתקן ונתקף גם בתגובה לשימועים ולדיונים בינינו.

<נתן זוסמן: הדבר הראשון שנעשה זה נגדיר לוחות זמנים לביצוע פעולות שתלויות ברגולטורים בממשלה.

<נתן זוסמן: אי-אפשר להכתיב לגוף פרטי מתי להקים את הבנק שלו, אבל אנחנו יכולים להכתיב לרגולטורים לוחות זמנים לביצוע צעדים שהם באחריות הרגולטורים והממשלה.

איתן כבל: בסוף, בשורה התחתונה, מה הלו"ז?

<נתן זוסמן: יהיה לו"ז.

<נתן זוסמן: אתם תקבלו דיווח.

חיים ילין: מתי מבקיעים גול?

<נתן זוסמן: אנחנו רוצים לא רק לנצח במשחק אחד, אנחנו רוצים לקחת את אליפות.

חיים ילין: בוא נתחיל בלנצח משחק אחד אחרי זה נדבר על אליפות.

<נתן זוסמן: משחק אחד כבר ניצחנו.

<נתן זוסמן: אנחנו רוצים לקחת את האליפות.

<נתן זוסמן: אני רק מגדיר את מפת הדרכים של הוועדה.

<נתן זוסמן: את התבחינים נפרסם בזמן הקרוב.

<אתי בנדלר: זאת אומרת הנוסח הסופי של התבחינים יפורסם בקרוב?

<נתן זוסמן: הנוסח הסופי, בו יהיו את לוחות הזמנים.

<אתי בנדלר: מתי זה "קרוב מאוד"?

<נתן זוסמן: אני מקווה שעד שבועיים נסיים את כל הסיפור.

<שי באבד: כדי שלא נחרוג מהזמנים.

<שי באבד: נהיה ריאליים, חודש.

<נתן זוסמן: נגדיר לוחות זמנים לביצוע.

<נתן זוסמן: רק להזכיר, לוועדה אין סמכות לאכוף את לוחות הזמנים על הרגולטורים, אלא לשים יעדים ולדווח לציבור על העמידה ביעדים האלה.

<נתן זוסמן: אתם תחליטו מה לעשות.

<נתן זוסמן: כמו כן נקבע תבחינים כמותיים ומדדים שימדדו את התפתחות התחרות בשוק הזה.

<נתן זוסמן: לקראת הארבע שנים אנחנו נצטרך לתת המלצה לגבי דיסקונט וכאל וגם כאן יקבעו תבחינים שיהיו גם כמותיים, שישמשו לצורך הסוגיה הזו.

<נתן זוסמן: מבחינת מה שאנחנו רוצים לעשות בעתיד, נדווח פעמים בשנה על התקדמות ביעדים והגברת התחרות בשוק הבנקאות והפיננסיים.

<נתן זוסמן: כאשר הדו"ח הראשון, הכתוב, שיוגש לוועדה יוגש בדצמבר 2017, שזה עוד חמישה חודשים.

<אתי בנדלר: זה גם לא בהתאם למועדים שנקבעו בחוק.

<אתי בנדלר: אבל זו הצהרה.

<נתן זוסמן: החוק לא קבע מאיפה מתחיל השעון.

<אתי בנדלר: בחוק יש כבר תאריך תחילה ב-31 בינואר, סופרים ששה חודשים זה 31 ביולי.

<נתן זוסמן: הכול יהיה ריאלי בדצמבר 2017.

<נתן זוסמן: שוב, זה דו"ח ראשון מסוגו במדינת ישראל של ועדה שעוקבת אחרי רפורמה ומגישה אותו פחות משנה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: פרופסור אבי בן בסט, לשעבר מנכ"ל האוצר.

<אבי בן בסט: תודה רבה על ההזמנה.

<אבי בן בסט: אני רוצה להתייחס לתבחינים עצמם.

<אבי בן בסט: יש פה רשימה ארוכה של תבחינים, אני רוצה להתייחס לשתי בעיות: למה חסר ולנקודה מרכזית נוספת.

<אבי בן בסט: תקראו את הרשימה הארוכה של התבחינים, ליד אף אחד לא רשום למה מצפים שיהיה, מה השינוי?

<אבי בן בסט: לכאורה זה נשמע טריוויאלי שאנחנו רוצים שהמחירים ירדו.

<אבי בן בסט: אני מניח ומעריך שמאוד קשה לקבוע יעד כמותי לירידת מחיר האשראי, אבל מגמה - צריך לציין את זה במפורש.

<אבי בן בסט: החשש שלי, לא מהמקרה שלא מצוינת מגמה, כי הדברים האלה כבר נידונו בעבר.

<אבי בן בסט: צריך לציין מגמה.

<אבי בן בסט: אפשר לא לציין מספרים, צריך לציין במפורש שהשינוי צריך להיות משמעותי ולא קוסמטי.

<אבי בן בסט: נקודה נוספת באותו הקשר זו התדירות.

<אבי בן בסט: הוועדה צריכה באותם פרמטרים שהיא מביאה, במידה שיש נתונים, לתת פרמטרים רבעוניים.

<אבי בן בסט: להראות את ההתפתחות הרבעונית לאורך זמן כדי שנראה באיזה מידה התהליך מגיע ליעדו.

<אבי בן בסט: יש פה גם יעדים שמתייחסים לנפחים.

<אבי בן בסט: למשל חלקו של כל שחקן במגרש וכדומה ויש גם יעדים שמתייחסים למחירים.

<אבי בן בסט: הדבר היותר חשוב הם המחירים.

<אבי בן בסט: אנחנו צריכים להביא בחשבון שגם לאחר הרפורמה אנחנו מדברים על מה שכלכלנים קוראים לו מבנה הוליגופוליסטי, כלומר תחרות בין מעט שחקנים.

<אבי בן בסט: שהרי לא מדובר להוסיף 100 שחקנים.

<אבי בן בסט: בתחרות בין מעט שחקנים, אפשר גם להביא דוגמאות מהעבר, אם הגדרת תחרות, יכול להיות שנראה ירידה במחירים בלי שינוי חלקו היחסי של כל אחד ואחד.

<אבי בן בסט: אין התייחסות לדילמות האלה פה.

<אבי בן בסט: הדבר המרכזי זה ירידה במחירים.

<אבי בן בסט: זה צריך להיאמר במפורש שאנחנו רוצים לראות ירידה במחירים.

<אבי בן בסט: נקודה נוספת באותו הקשר, ברור לגמרי שאי-אפשר לדבר על ירידה במחיר האשראי לכשעצמו כיעד.

<אבי בן בסט: זה טריוויאלי והוועדה התייחסה לפחות לנושא שהעלויות יכולות להשתנות וכדומה.

<אבי בן בסט: אבל המדיניות המוניטרית יכולה להשתנות.

<אבי בן בסט: לכן צריך לשים פוקוס יותר גדול על רשימה של מרווחים שלא מצוינים.

<אבי בן בסט: כלומר הפער בין ריבית האשראי לריבית הפיקדונות.

<אבי בן בסט: הפער בין ריבית האשראי לריבית בנק ישראל.

<אבי בן בסט: כן חשוב לתת מדדים לקבוצות שונות.

<אבי בן בסט: הרי לב הבעיה שהוועדה התעסקה אתה היו משקי הבית והעסקים הקטנים בהשוואה לעסקים הגדלים.

<אבי בן בסט: אני רוצה שנרשום במפורש בתבחינים שאנחנו רוצים לראות ירידה בין המרווח של אשראי ופיקדונות בעסקים קטנים ומשקי בית, בהשוואה לעסקים גדולים.

<אבי בן בסט: צריך לומר את הדברים האלה במפורש, אנחנו רוצים לראות ירידה ולא ירידה קוסמטית.

<אבי בן בסט: כמה בדיוק?

<אבי בן בסט: קשה לומר, אבל ברור לומר מהי ירידה קוסמטית ומהי ירידה של ממש.

<אבי בן בסט: בהתחשב בכל הדברים שהוועדה כתבה ובוודאי מקובלים עלי, צריך להתחשב בהוצאות, ברמת הסיכון וכדומה, אין בזה ספק.

<אבי בן בסט: דבר נוסף, צריך להתייחס במקביל לשינוי בעמלות.

<אבי בן בסט: פה אני רוצה להזהיר, מתוך ניסיוני בעבר כשהייתי בבנק ישראל, נעשו רפורמות בשוק הפיננסי גם בעבר.

<אבי בן בסט: אני רוצה לומר לכם שבמחצית השנייה של שנות ה-80 ובמחצית הראשונה של שנות ה-90 היינו עדים לכך שכן יש ירידה גדולה אפילו במחיר האשראי וגם במרווח שבין מחיר האשראי למחיר הפיקדונות, שבמקביל יש עליה דרמטית, לא פחות, בעמלות.

<אבי בן בסט: צריך להתייחס לתמונה הכוללת.

<אבי בן בסט: אדב, הבנקאים לא הסתירו את זה, הם אמרו בפירוש.

<אבי בן בסט: אנחנו היינו לארג'ים בעמלות בעבר, פטרנו את משקי הבית מהרבה מאוד עמלות בעוד שבעולם משלמים עליהם.

<אבי בן בסט: נכון שאתם רוצים שהאשראי ירד אבל אנחנו צריכים לגבות עמלות כמו שגובים בעולם.

<אבי בן בסט: צריך לראות את התמונה הכוללת, הדבר יכול לחזור על עצמו.

<אבי בן בסט: למדוד במרווחים שבין ריבית האשראי לפיקדונות ואולי עליה בעמלות.

<אבי בן בסט: צריך לראות תמונה כוללת ומלאה.

<אבי בן בסט: נקודה נוספת, בוועדה הוצג גרף שלקוח מתוך דו"ח המפקח על הבנקים.

<אבי בן בסט: הגרף, לפחות בתחושה שלי, הטריד.

<אבי בן בסט: אני לא רוצה לדבר בשם אחרים אבל התחושה שלי שלפחות עוד כמה חברי ועדה הוטרדו, בעיקר מהגרף הזה.

<אבי בן בסט: שיעורי הרווח של מערכת הבנקאות מפעולות אשראי ופיקדונות מול לקוחות שונים.

<אבי בן בסט: הגרף של המפקח על הבנקים הראה ששיעור הרווח שהבנקים עושים ממשקי בית ומעסקים קטנים כפול ממה שהם עושים באותם פעולות מעסקים גדולים.

<אבי בן בסט: אני רוצה לראות את זה בתבחינים.

<אבי בן בסט: זאת אינדיקציה לכך שאם זה ירד, הפער הגדול הזה, יכול להיות שמתבקש איזשהו פער, לא בהכרח.

<אבי בן בסט: אגב, הסיפור של משקי בית, כלומר המידה שמשקי בית לא פורעים אשראי, יותר קטנה מהמידה שעסקים גדולים לא פורעים אשראי.

<אבי בן בסט: זאת אומרת הסיכון יותר קטן.

<אבי בן בסט: מצד שני ההתעסקות בהלוואות קטנות כרוכה בעליות יותר גדולות.

חיים ילין: 2.8% ריבית מול 5.8% זה מה שדרור הציג.

<פרופ' אבי בן בסט: אמרתי, פער של פי שניים.

<פרופ' אבי בן בסט: אני רוצה לראות את המשתנה הזה בתבחינים ושייכתב במפורש שצריכה להיות בו ירידה משמעותית.

<פרופ' אבי בן בסט: לגבי החישובים, נקודה מאוד חשובה, זה לא נאמר בנייר, אבל התחושה שלי ממה שכתוב, שמתכוונים לערוך את החישובים ברמה האגרגטיבית, כלומר המצרפי.

<פרופ' אבי בן בסט: מחיר האשראי למשקי בית, מחיר האשראי לעסקים קטנים וגדולים.

<פרופ' אבי בן בסט: אני חושב שבמיוחד לאור הנקודה שהשארנו את כאל בצד, חייבים לעשות את זה ברמה של הבנק וברמה של חברת כרטיסי האשראי.

<פרופ' אבי בן בסט: אני רוצה כבר להזהיר כי שמעתי את זה בוועדה בלי סוף פעמים, סודיות.

<פרופ' אבי בן בסט: יש סודיות של הבנק הבודד, אז שהנגידה תפטור את חברי ועדת היישום לא את הציבור כולו, מהסודיות הזאת.

איתן כבל: סודיות זאת מילת קוד.

<פרופ' אבי בן בסט: אדוני היושב-ראש, למרות שהייתי חבר בוועדה הזאת, שמונתה על-ידי הנגידה ושר האוצר, חשבתי שאם אני ממונה לתפקיד יהיה קל יותר, אבל היו לי מאבקים לא קטנים לקבל נתונים כאלה.

<פרופ' אבי בן בסט: אני חושב שלא צריך להראות את הנתונים האלה לציבור אבל אפשר יהיה לכתוב בדו"ח בצורה איכותית את המסקנה ברמה של יחידה יחידה.

<פרופ' אבי בן בסט: כי אחרת יהיה הרבה יותר קשה לבחון את העניין של הפרדת כאל.

חיים ילין: הקבינט הוא המדליף מספר אחד של מדינת ישראל.

חיים ילין: הגורם הכי סודי שיש, אבל סודיות פיננסית צריכה להישמר.

<אתי בנדלר: בהקשר הזה החוק טיפל בעניין.

<פרופ' אבי בן בסט: אני לא מאמין במקריות.

<פרופ' אבי בן בסט: שני נושאים, שאחד מהם היה בשלב מסוים במחלוקת, יש לי הרגשה שהתעוררה בו מחלוקת אחרי שהוועדה סיימה את העבודה, שנהיה במחלוקת כל הזמן, אין עליהם תבחינים.

<פרופ' אבי בן בסט: אין תבחינים בניר הזה כרגע לגבי ביטוח הפיקדונות.

<פרופ' אבי בן בסט: יש תבחינים לגבי ההפרדה של כאל.

<פרופ' אבי בן בסט: לגבי כאל לפחות מבטיחים לנו שיהיו.

<פרופ' אבי בן בסט: אני רוצה שיבטיחו לנו שיהיה גם לגבי ביטוח הפיקדונות.

<פרופ' אבי בן בסט: יש לי חשש שהנושאים האלה אינם מפוספסים במקרה, לאור הדיונים שהיו במהלך העבודה.

<פרופ' אבי בן בסט: היה שלב שבכלל לא רצו לדון בביטוח פיקדונות ובסופו של דבר התרצו ודנו בו.

<פרופ' אבי בן בסט: יש שם המלצות.

<פרופ' אבי בן בסט: אני מקווה מאוד שמה שרוצים להביא לנו זה על בסיס המלצות שכתובות בדו"ח וכתובים שם דברים מפורשים, איך צריך להיות מבנה ביטוח הפיקדונות הזה.

<פרופ' אבי בן בסט: זה כרגע חסר.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אני מבקש לא להתלהב מהעבודה שנתתי לפרופ' בן בסט לדבר הרבה, הוא בכל זאת היה חבר בוועדה.

איתן כבל: חבר כנסת רועי פולקמן בבקשה.

חיים ילין: הערה קטנה לדברי פרופ' בן בסט, אני חושב שזה צריך לבוא מתוך תחרות מה שאתה אומר ולא מהורדת מחירים כי יכולה להיות סיטואציה אמיתית, אני נמצא עכשיו ב- PtoP, שהבנקים דווקא רוצים להוריד מחירים כדי להפיל קטנים, לא לתת לתחרות, לכן זה צריך להיות שהתבחינים שאתה מדבר עליהם תוך כדי תחרות ולא בגלל שהם קמו בבוקר ופתאום החליטו לכבוש את השוק.

<פרופ' אבי בן בסט: זה גם וגם.

<פרופ' אבי בן בסט: שמתי דגש על המחירים משום שבתבחינים לא הייתה התייחסות לאינטראקציה שיכולה להיות בין השניים והדבר השני, היעדר התייחסות מפורשת למרווחים ולפרט את המרווחים השונים, כי זה מה שחשוב.

איתן כבל: הדוברים הם חבר הכנסת רועי פוקלמן, לאחר מכן שרון גילר, חבר הכנסת חאג' יחיא ואחריו עורכת דין לירון דויטש, עירית מנדלסון גברת מאוטנר ממשרד המשפטים וגלעד קהת מלאומי כארד.

רועי פולקמן: היו הערות מאוד מפורטות ופרופ' בן בסט האיר כמה נקודות, אבל אני רוצה לעשות הבחנה מתודולוגית, אני אומר את זה בעיקר לפרופ' זוסמן.

רועי פולקמן: אגב, את התזה שלי עשיתי על יישום, אני לא מבין בכלכלה ברמה הזאת.

רועי פולקמן: אני רוצה לעשות הבחנה ברורה מול הוועדה בין תבחינים להצלחת הרפורמה, שלגביהם התייחס פרופ' בן בסט בהרחבה וגם פרופ' זוסמן לבין יישום.

רועי פולקמן: יישום, האם זה יצליח או לא, זה אירוע אחר.

רועי פולקמן: אבל אנחנו קודם כל רוצים שזה יקרה.

רועי פולקמן: לכן לפני הדיון האם משתנה עוגת האשראי והמחיר יורד, אנחנו קודם כל רוצים שהרפורמה שחוקקה כאן בכנסת תיושם.

רועי פולקמן: פה זה הרבה יותר פשוט במובן הזה.

רועי פולקמן: רק אתמול בא גוף חברתי שרוצה להקים בנק ואומר, כולם אומרים לי כן, בנק ישראל מחבק אותי, כולם רוצים, רק בסוף אני לא יכול לעשות כלום כי עד שלא תהיה הגדרה לביטחונות האשראי אני לא יוכל לעמוד בדרישות ואני לא יכול לקבל את דרישת - - - ההון המעודכנת.

רועי פולקמן: כלומר, אנחנו קודם כל צריכים לראות שאנחנו עומדים בלוחות הזמנים של הביצוע בפועל.

רועי פולקמן: זאת אומרת שבנק חדש שרוצה להיכנס, עד שכל הדברים האלה יקרו ייקח עוד זמן.

רועי פולקמן: אבל היישום החדש שבנקים חדשים, סולקים חדשים, יכולים להיכנס אלה דברים הרבה יותר בסיסיים.

רועי פולקמן: אני מציע גם לפני הוועדה לפרק גם מתודולוגית את הדיווח בין הרפורמה, עם כל עשרות הממדים שלה, לבין היישום שלה.

רועי פולקמן: קרי, האם למשל היום בנק חדש יכול להגיש בקשה?

רועי פולקמן: היום בנק חדש אחרי החקיקה לא יכול להתחיל, כי אין את מערכת המחשוב, כי אין את ביטחונות האשראי ולכן גם עוד שנה הוא לא יוכל להתחיל.

רועי פולקמן: אז בעיני קודם כל צריך להפריד את הדיווח לוועדה והדבר הדחוף הוא היישום של הרפורמה לפני המדדים.

רועי פולקמן: דבר שני שאני רוצה להגיד והוא מופיע כאן באופן חלקי, אני אומר על מתודולוגית הדיווח, זה בין הספקים ללקוחות.

רועי פולקמן: הרבה מאוד מהמדדים שהצגתם זה על ספקים.

רועי פולקמן: כלומר מה קורה?

רועי פולקמן: כמה שחקנים יש?

רועי פולקמן: מה מרווח הרווחים שלהם?

רועי פולקמן: עלה בדיונים סוגית הלקוחות.

רועי פולקמן: מה קורה לבועת האשראי?

רועי פולקמן: בועת אשראי זה כבר שיפוטי.

רועי פולקמן: מה קורה לעוגת האשראי?

רועי פולקמן: האם מתפתחת בועת אשראי.

רועי פולקמן: אנחנו מוטרדים מהעניין הזה ואני חושב שאנחנו צריכים גם מתודולוגית להסתכל על השוק, נכנסים שחקנים חדשים, מי הסולק?

רועי פולקמן: כמה רווחים?

רועי פולקמן: מה העמלות?

רועי פולקמן: כל הדברים שציין פרופ' בן בסט בהרחבה, לבין מה קורה לשוק האשראי, כי יכול להיות שאנחנו מוטרדים מזה שיהיו פה עוד חברות אשראי ומשקי הבית ינפחו את היקפי האשראי שלהם, זה סכנה לצרכנים.

רועי פולקמן: אז אלה שתי ההערות, אבל הכי דחוף זה היישום.

<שרון גילר: שרון גילר, מנכ"ל אתר WOBI.

<שרון גילר: תודה להזדמנות לדבר, רציתי לגעת בעיקר בנקודה של ה-read only.

<שרון גילר: אני מייצג חברה שפועלת בשוק הביטוח בישראל קרוב לארבע שנים אבל אני לא מדבר רק בשם עצמי אני מדבר בשם הרבה חברות פינטק שבעקבות הרפורמה להגברת התחרות פתחו מנועים ומעוניינים להגביר את התחרות בתחום הפצת המידע הפיננסי בישראל.

<שרון גילר: בשמי ובשמם אני רוצה לומר שאנחנו מוכנים.

איתן כבל: כמה חברות כאלה יש היום?

<שרון גילר: לפי המידע שקיים ברשותי, קרוב לחמש חברות כבר מוכנות עם מנועים עובדים.

חיים ילין: הם נכנסים בתוך ה- PtoP.

<שרון גילר: הם לא קשורים ל-PtoP, אנחנו רואים כרגע משווה עלויות פיננסיות.

חיים ילין: נכון, אבל הן חלק מאותן חברות שאתה מדבר עליהן.

<שרון גילר: יכול להיות שגם.

<שרון גילר: אני מנסה לומר שמרגע יישום התקנות ומרגע שנקבל את התקנות אנחנו מוכנים לפעול תוך זמן של בין 60 ל-90 יום.

<שרון גילר: עם תקציבי פרסום, עם מוכנות טכנולוגית, עם רמת הבטחה הכי גבוהה, שהמדינה תקבע מהי, כולל מבחינתנו העמדת ערבויות כספיות.

<שרון גילר: אנחנו פשוט נמצאים בשלב לפחות משיחות, שאנחנו מבינים שהושק או חלק מהשוק שמעורב בזה, ינסה לדחות את יישום התקנות ואת יישום הפלטפורמות.

<שרון גילר: לא אכפת לנו כבר מטכנולוגיה.

<שרון גילר: מבחינתנו אפילו שיביאו לנו את המידע עם יוני דואר.

<שרון גילר: רק תאפשרו לנו לפעול.

<שרון גילר: אנחנו מוכנים טכנולוגית ובכל דרך אנחנו רוצים להתחיל לעבוד.

איתן כבל: הוועדה הזאת חוקקה הרבה חוקים.

איתן כבל: הממשלה תובעת מאתנו לחוקק חוקים.

איתן כבל: אנחנו עובדים לילות כימים ואחר-כך זה נתקע .

איתן כבל: אני יכול לתת רשימה ארוכה של נושאים שישבו עלינו, תבעו מאתנו, דרשו מאתנו וכשזה בא לביצוע זה נתקע.

איתן כבל: חבל.

איתן כבל: חבר הכנסת חאג' יחיא ואחיו עורכת הדין לינור דויטש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני יושב ושומע גם את המנכ"ל גם את הפרופסור וכל מה ששמעתי הוא שהם הבינו מה הם צריכים לעשות, אבל עוד לא התחילו לעשות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עכשיו הם יודעים מה הם צריכים לעשות ונדווח לכם בעוד שבועיים או חודש על התכנית שלנו עם לוחות זמנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לצערי הייתי צריך לראות את לוחות הזמנים ואת התכנית עוד היום כי עבר מספיק זמן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל מה לעשות?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אדוני היושב-ראש, אנחנו צריכים לעשות יותר ביקורתיים כי אני עושה את ההשוואה בין השחקנים לשופטים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם השחקנים שצריכים ללכת ולהבקיע את הגול, אנחנו השופטים, אנחנו הביקורתיים, אנחנו צריכים לחפש איפה טעיתם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל בינתיים לא ראינו לא שער ולא משחק, כנראה שהשחקנים עדין לא הגיעו למשחק וזה מצער.

עבד אל חכים חאג' יחיא: משהו נוסף חשוב, ענין העמלות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם מורידים את האשראי יש את החשש מעליית העמלות וזה מאוד פוגע באזרחים הפשוטים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשחיפשתם באוצר את יוקר המחיה, אז צריך לקחת גם את זה בחשבון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שר האוצר הצהיר במפורש שאחד המאבקים שלו זה בעמלות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מקווה שהוא יעמוד בזה ושאתם תדאגו שגם העמלות לא יעלו במקביל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אלה שתי הנקודות שרציתי להעלות ואני מקווה שנקבל תוך שבועיים או חודש את לוחות הזמנים, כי אחרת גם הקהל יעזוב את המשחק, כי לא יהיה משחק.

<לינור דויטש: עורכת-דין לינור דויטש לובי 99, הלובי הציבורי.

<לינור דויטש: אני רוצה לפתוח בתודה אישית גם לחבר הכנסת חיים ילין, גם לך היושב-ראש וגם למנהלת הוועדה על כך שכינסתם את הדיון הזה.

<לינור דויטש: אחרי שעברנו תקופה כל-כך ארוכה ואינטנסיבית בחקיקת החוק של רפורמת הבנקים עברה חצי שנה מאז שהחוק נכנס לתוקף, נכנס לרשומות ובינתיים לא דובים ולא יער.

<לינור דויטש: ועדת היישום שהוקמה למעשה פעם ראשונה ונלחמנו על הכנסת הסעיף הזה בחקיקה, שתהיה ועדה שתוודא שהרפורמה הזאת לא תישאר אות מתה ועדיין חצי שנה אחרי אנחנו רואים שהדברים לא מתקדמים.

<לינור דויטש: הנושא של נייר התבחינים, ניחא שפורסם באיחור, הבעיה היא לא שהוא פורסם באיחור, הבעיה שתבחינים מוגדרים כיעדים מספרים ולוחות זמנים.

<לינור דויטש: אם תקראו את המסמך, אין בו לא יעד מספרי אחד ולא לוח זמנים אחד.

<לינור דויטש: שום דבר.

<לינור דויטש: אנחנו מבינים ואני שמחה לשמוע שפרופ' זוסמן בעקבות השימוע שהופענו בפניהם אתמול אימץ חלק מהדברים שאמרנו ואמר שתוך שבועיים אכן יתפרסמו יעדים מדידים.

<לינור דויטש: אני רוצה לחזור על הקריאה שאומרת, אנחנו מבינים את הפחד לקבוע מספר או יעד כמותי, כי אז אפשר למדוד אם הצלחתם או לא הצלחתם.

<לינור דויטש: הציבור יוכל לדעת האם היה כישלון.

<לינור דויטש: אני רוצה לומר שהציבור בבית והארגונים החברתיים יעמדו מאחוריכם יותר אם תקבעו יעד ולא תעמדו בו, מאשר אם לא תקבעו יעד בכלל.

<לינור דויטש: כי אם לא קובעים יעד בכלל, האם העובדה שפועלים ולאומי ירדו מנתח שוק של 60% ל-58% תוך שנתיים תחשב להצלחה?

<לינור דויטש: בעינינו לא.

<לינור דויטש: אנחנו רוצים שיקבע יעד שבאמת אפשר לשאוף אליו, גם אם בסוף אני מבינה שוועדת היישום לא יכולה לשלוט מה קורה בשוק המסחרי, אבל היא כן יכולה לסמן כיוון ומגמה וזה התפקיד שלה לעשות את זה.

<לינור דויטש: פה אנחנו נותנים לכם גב מלא מהציבור שתנסו לפחות לעשות את המאמץ ואל תפחדו לעשות אותו.

<לינור דויטש: אני רוצה לציין בהקשר של התבחינים, בפרוטוקול הדיון מה-13 לדצמבר, דיון אחד לפני האחרון בו העברנו את הרפורמה.

<לינור דויטש: היה 2:00 בלילה ואתה התחייבת שבגלל שלא הצלחנו להכניס נציגי ציבור לוועדה, אתם תפרסמו תבחינים מדידים כי זאת תהיה האפשרות שלנו לפקח מבחוץ על מה קורה.

<שי באבד: לא אמרתי שלא יהיו תבחינים מדידים.

<שי באבד: הוועדה לא סיימה את עבודתה.

<שי באבד: אתם מלינים על דברים שעוד לא נסגרו.

<שי באבד: יצאנו לשימוע לציבור, בקשנו בשימוע שתגידו איך אתם רואים את התבחינים ומה אתם חושבים.

<שי באבד: קבלנו פידבק מהציבור.

<שי באבד: ישבנו עם כל הגורמים ושמענו אותם.

<שי באבד: תנו לוועדה לשבת אחרי ששמעה את כל מי שרצה להגיד דברים, מהחברות לארגונים הציבוריים לעמותות השונות וכל בעלי האינטרסים.

<שי באבד: נשב עכשיו ונקבע.

<שי באבד: אחרי שנקבע את התבחינים, אם לא תראי שהתבחינים מדידים, אז נדבר על הביקורת.

<לינור דויטש: זה משמח אותי לשמוע.

<לינור דויטש: אני רוצה להוסיף שתי נקודות לגבי נושא הסודיות שהעלה פרופ' בן בסט, ברוח החקיקה, כמי שישב פה עשרות שעות, נאמר מפורשות שהסודיות לא תחול על חברי הוועדה.

<לינור דויטש: אני יכולה למצוא עבורכם את המקום בפרוטוקול.

<לינור דויטש: נאמר מפורשות שהסודיות לא תחול על חברי הוועדה והם יזכו להיחשף לנתונים פרטניים.

<לינור דויטש: זה נאמר מפורשות לא פעם אחת ולא פעמים.

<לינור דויטש: נקודה נוספת, אני רוצה לחזק את ידיו של מנכ"ל משרד האוצר בהקשר של ניידות בין חשבונות.

<לינור דויטש: אני מאוד שמחה לשמוע, אנחנו מאוד מעודדים ותומכים בכיוון הזה.

<לינור דויטש: בתור מי שמנסה כבר חודשיים לעבור בין הבנקים אני ממש אשמח לדעת - - -

<קריאה: אני מנסה כבר 30 שנה ולא מצליח.

<לינור דויטש: זה מייאש.

<לינור דויטש: כמי שרגילה להילחם בבירוקרטיה, אז ברמה של החשבון האישי כבר קשה לי.

<לינור דויטש: תודה רבה.

<עירית מנדלסון: עירית מנדלסון מנהלת חשבות ומערכות תשלומים בבנק ישראל.

<עירית מנדלסון: הכוונה לתשתיות התשלומים לכול הציבור.

<עירית מנדלסון: אני גם חברה בוועדת היישום.

<עירית מנדלסון: רציתי להציג לכם, יחד עם עמיתי מר דודי בבלי מהפיקוח על הבנקים, מה אנחנו עושים.

<עירית מנדלסון: ברור לכולם, כמו שאמרת, יש הרבה נושאים.

<עירית מנדלסון: יש מספר רפורמות, מקבץ צעדים שכל אחד דיבר על משהו אחר.

<עירית מנדלסון: אנחנו בבנק ישראל קמים בכל בוקר ודואגים לתכנית העבודה.

<עירית מנדלסון: יש לנו תכנית עבודה ביישום כל הצעדים האלה לקדם את התשתיות של כל הציבור.

<עירית מנדלסון: אנחנו במערך התשלומים עוסקים בכל הציבור ובכל הגופים.

<עירית מנדלסון: אנחנו עוסקים בתשלומים שכל אחד משלם, גם בחברות ועסקים.

<עירית מנדלסון: סיסמה אישית שלי היא, אני רוצה גם וגם וגם.

חיים ילין: את לא רוצה גם וגם וגם.

<עירית מנדלסון: אני עושה גם וגם וגם.

חיים ילין: 100 סטארט-אפים של צעירים, בגלל שאין רגולציה במדינת ישראל בטרנזציות כספיות, לא של מערכת בנקאית, נמצאים או בארצות-הברית, או בקפריסין, או בבריטניה.

חיים ילין: אף אחד לא נמצא פה.

חיים ילין: הם היו פה, אמרו את זה ולא עשיתם כלום.

חיים ילין: את לא צריכה להתעסק עם כל החוק, את צריכה להתעסק רק בתשתיות.

חיים ילין: זה הכול.

חיים ילין: אין תשתיות עכשיו לתחרות.

חיים ילין: אין.

<עירית מנדלסון: תכף תקבל תשובה לזה.

<עירית מנדלסון: אני רוצה, בגלל שהציבור רוצה וצריך, גם בטיחות, גם יציבות באסדרה וגם יעילות ותחרות.

<עירית מנדלסון: אפשר להשיג את כולם.

איתן כבל: לדעתי אסדרה ורגולציה זה אותו דבר, רק בעברית.

<עירית מנדלסון: תודה.

<עירית מנדלסון: אנחנו באמת שומעים בוועדה שהובלתי, ועדת מנדלסון, לאמצעי תשלום מתקדמים, הוצאנו דו"ח סופי ושמענו את כל הגופים בתחום אמצעי התשלום ובהחלט תודה על ההערה.

<עירית מנדלסון: הבאנו תמונת מצב.

<עירית מנדלסון: יש הרבה חסמים ויש סדר לדברים, כמו שכבר נאמר, אי-אפשר להגיע לגג לפני שבונים את הקומות.

<עירית מנדלסון: אנחנו מסתכלים על כל מה שאפשר לעשות ופועלים במקביל.

<עירית מנדלסון: בנושא האסדרה פרסמנו עקרונות להסדרה של שירותי תשלום שאלה עקרונות לפי הדירקטיבה האירופית והתאמות לישראל.

<עירית מנדלסון: זה עדין בעבודה, גיבוש טיוטת תזכיר חוק עכשיו בצוות בין-משרדי.

<עירית מנדלסון: אנחנו מקדמים שני חוקים נפרדים שעברו פה בוועדה, חוק מאגר נתוני אשראי וחוק הסליקה האלקטרונית שמקדם את התשתית לסליקה.

<עירית מנדלסון: כבר יושמה הסליקה הסלולרית ולקראת נובמבר תהיה סליקה של כל הצ'קים, זו תהיה סליקה ללא נייר.

<עירית מנדלסון: חלק מהפרויקטים זו התאמה ושדרגו של תשתיות שזו הרבה מאוד עבודה של גופים, צריכים עוד כסף וזה לוקח זמן.

<עירית מנדלסון: אתם תראו את זה, אני מקווה שבחוק הסליקה האלקטרונית נתקדם לפי לוחות הזמנים.

<עירית מנדלסון: עסקות ללא מגע, זה כבר נכנס וייכנס לכל התשתית החדשה של כרטיסים ללא מגע.

<עירית מנדלסון: זה נושא נוסף טכנולוגי חדשני שייכנס בהדרגה בכל מסוף חדש.

<עירית מנדלסון: נושא מרכזי ברפורמת שטרום שנדון הרבה בוועדה זה נושא הגישה למערכות התשלומים והוא מופיע בחקיקות שונות.

<עירית מנדלסון: אנחנו כבר התקדמנו ופרסמנו את תנאי הגישה למערכות התשלומים המבוקרות לשב"א ומס"ב, זה כבר פורסם באפריל.

<עירית מנדלסון: אנחנו עובדים עכשיו על כניסה של שחקנים חדשים, איך הם מתחברים.

<עירית מנדלסון: זה לא נושא פשוט כי המערכות לא מותאמות, יש כל מיני שאלות, לא ניכנס לזה.

<עירית מנדלסון: אנחנו עובדים על הדבר הזה.

<עירית מנדלסון: יש נושא שלם של שרשרת ביצוע עסקה בכרטיסי חיוב, דו"ח - - -, שחברנו יחד עם ועדת שטרום.

<עירית מנדלסון: חלק מהדברים התחלנו לעבוד קודם.

<עירית מנדלסון: הקמנו ועדה של כרטיסי חיוב עם כל הפעילים בכרטיסי החיוב.

<עירית מנדלסון: הצלחנו להגיע למצב ופרסמנו את העקרונות.

<עירית מנדלסון: חברת שבא פרסמה את הפרוטוקול עצמו שלה של התוכנה.

<עירית מנדלסון: זה תנאי הכרחי, לא תנאי מספיק, אבל תנאי הכרחי כדי שסולקים חדשים יוכלו להתחבר.

<עירית מנדלסון: הדברים כן מתקדמים.

<עירית מנדלסון: אנחנו ממשיכים בנושא של מודולריות הפרוטוקול כדי שיהיה אפשר להתחבר ולעשות גם דביט לחוד.

<עירית מנדלסון: מי שבא ורוצה לעשות רק דביט אנחנו יודעים שזה לא דבר פשוט, בסופו של דבר זה צריך להיות בתוכנה.

חיים ילין: איך כל הדבר הזה מגיע לכל מה שלא מערכת בנקאית היום?

<עירית מנדלסון: כל מה שאמרתי זה לא מערכת בנקאית.

<עירית מנדלסון: אלה השחקנים החדשים, בנק אני יודעת לחבר.

<עירית מנדלסון: בנק נכנס, אנחנו יודעים לעבוד אתו.

חיים ילין: איך את מחברת אותו אם אין תשתית?

חיים ילין: בנק חדש שאין לו תשתית.

<עירית מנדלסון: לבנק חדש יש סדרה של תנאים שהוא צריך לעמוד בה.

חיים ילין: אני אשאל אחרת.

חיים ילין: אתם אחראים על הצינור.

חיים ילין: הרי בסוף שי כל הזמן אומר בנק ישראל, כמה כסף תשימו?

חיים ילין: כי זו המחלקה שלך אני מבין, כמה המחלקת שלך תשים כסף בשביל התשתית הזאת?

חיים ילין: את מדברת על התשתית, הוא רוצה לבנות תשתית.

חיים ילין: ישבתי אתכם לפני שנה וחצי, אני לא רואה שמשהו השתנה.

<עירית מנדלסון: דודי יוכל להתייחס לזה.

<עירית מנדלסון: תודה רבה.

<שי באבד: אני מבקש לחזור רגע לשקף של הסרת חסמי כניסה.

<שי באבד: סוכם בין המפקחת על הבנקים לשר האוצר שבמסגרת הסרת חסמי כניסה יכנסו שני דברים נוספים: אחד זה יחס הלימות הון והשני זה הון ראשוני שהבנקים מצליחים להביא.

<שי באבד: למה זה לא מופיע בשקף?

<עירית מנדלסון: הכנו את השקפים האלה עכשיו, נתייחס לזה.

<שי באבד: אני רוצה להגיד לפרוטוקול לתשומת לב בנק ישראל, חלק מהדברים שסוכמו והייתה התחייבות של המפקחת לשר האוצר, זה הנושא של הפחתת יחס הלימות הון בצורה משמעותית ואת ההון הראשוני לבנקים חדשים.

<שי באבד: צריך להכניס את זה, זה צריך להיות בכל המצגות זה גם פורסם בעיתון, אבל משום מה זה נעלם מהשקפים ומהצגה לכנסת ולא מדברים על זה מצד בנק ישראל.

<שי באבד: אני העליתי את זה כבר שלוש פעמים בזמן שאני פה, אבל זה צריך לעלות מצד בנק ישראל כי זה לא משהו שאנחנו יכולים לעשות, אלא אם כן החקיקה תשתנה ותעביר סמכויות נגידה לשר האוצר בנושא ולא כדאי.

<קריאה: זה פורסם ופורסמו גם התנאים, התנאים רשומים.

<שי באבד: זה לא נמצא כרגע בשום מקום.

<שי באבד: זה גם לא על הפרק כרגע מבחינתם.

<נתן זוסמן: כי צריכים להתקיים תנאים, שאתם אמונים על חלקם, כדי שהחסמים ירדו, למשל מערכת מחשוב.

<נתן זוסמן: אי-אפשר לאפשר לבנק קטן להיכנס בלי תשתית מחשב.

<נתן זוסמן: מי יממן את תשתית המחשב?

חיים ילין: אבל מי שכותב את הפרוטוקול זה הם.

חיים ילין: בשביל התשתית.

<נתן זוסמן: זו בעיה קטנה.

<נתן זוסמן: צריך את התשתית.

<נתן זוסמן: הדברים תלויים אחד בשני.

<שי באבד: אתה אומר נכון ואף בנק לא ייכנס לפני שתהיה תשתית מחשוב, אז נעשה הלימות הון ואת ההון הראשוני והוא לא ייכנס אם לא תהיה תשתית מחשוב.

<נתן זוסמן: אבל יחס הלימות ההון ירד בכפוף לזה שיש לו תשתית מחשב.

איתן כבל: אני שם לב שיש לכם עוד הרבה עבודה.

איתן כבל: אני מבקש להתקדם.

<דודי בבלי: אנחנו פועלים בשיתוף פעולה מלא עם משרד האוצר, משרד המשפטים, הרשות להגבלים, כי ליישם באופן מלא את הוראת החוק.

<דודי בבלי: נתייחס לכמה דברים גדולים.

<דודי בבלי: הנושא של הפרדת חברות כרטיסי אשראי, כבר העלינו טיוטה לאתר שמדברת על הקריטריונים לרוכש.

<דודי בבלי: הנושא של הסדרת הממשל התאגידי בחברות המופרדות כבר טיפלנו בזה.

<דודי בבלי: בדירקטוריונים של החברות יושבים דירקטורים שהאפשרות שיפגעו האינטרסים של אותן חברות היא נמוכה.

<דודי בבלי: הנושא של קביעת הוראות לעניין חלוקת הכנסות בין מנפיק למתפעל גם בטיפול.

<דודי בבלי: זה בהקשר של ההיערכות לקראת ההפרדה.

<דודי בבלי: הנושא של הסרת חסמי כניסה, כפי שאמר מנכ"ל משרד האוצר, הנושא של תשתיות וחבר הכנסת ילין דיבר על זה רבות בוועדה, אנחנו יושבים על טיוטות של מודלים ויש לנו מספר מודלים.

<דודי בבלי: צריך להבין שהשוק הזה הוא קטן רק מה שנדרש זה הנושא של ה - - - .

<דודי בבלי: על זה עומדת הסוגיה הזאת.

<דודי בבלי: הסרת חסמי כניסה בהקשר של סולקים, אני מזכיר שאישרנו סולק חדש.

<דודי בבלי: הנושא של תשתיות מחשוב, אמנם לא בעייתי כמו בנקים חדשים, אבל גם פה זה חסם לכן הסכמנו על עקרונות אירוח, מה שיאפשר לסולקים חדשים להתארח ואנחנו כמובן מקדמים בברכה כל סולק חדש.

<דודי בבלי: צריך להגיד גם לגבי בנקים חדשים.

<דודי בבלי: עם כל הכבוד, אין תור ארוך של מועמדים וכל בנק חדש שמגיע, כל מועמד לבנק חדש אנחנו כמובן נטפל בו אינדיווידואלית, גם לעניין ההון וגם לגבי הדרישות האחרות.

<דודי בבלי: הנושא של המידע הוא נושא מאוד חשוב.

<דודי בבלי: יש אמנם חילוקי דעות אבל אני מעדיף שנגיע לאיזושהי הסכמה על מנת להסדיר את הנושא.

<דודי בבלי: בנקאות דיגיטלית ללא קשר כל העת ממשיכים להסיר חסמים ולהקל את הפעילות הזאת כדי לאפשר לאותם בנקים חדשים להיכנס ולהתחרות בבנקים הקיימים.

<לירון מאוטנר לוגסי: עורכת-דין מאוטנר ממשרד המשפטים.

<לירון מאוטנר לוגסי: עלה הנושא של read only, משרד המשפטים יושב יחד עם משרד האוצר, בנק ישראל, הרשות להגבלים עסקיים על הנושא של התקנות.

<לירון מאוטנר לוגסי: אנחנו יושבים כבר חמישה חודשים על הנושא בישיבות די אינטנסיביות.

<לירון מאוטנר לוגסי: הנושאים לא פשוטים בכלל, מורכבים.

<לירון מאוטנר לוגסי: זה לא סוד שהליך החקיקה היה זריז בנושא ולכן יש נושאים מורכבים שלא נבחנו לעומקם בשלב הזה.

איתן כבל: גם צה"ל חושב שהוא מהיר.

<אתי בנדלר: היה זריז בצורה חריגה.

<לירון מאוטנר לוגסי: אני מנסה להיות עדינה בכל ההקשרים.

<לירון מאוטנר לוגסי: יש פה עניינים מורכבים, אלו דברים שאנחנו בוחנים אותם לעומק, כל גורמי הממשלה.

<לירון מאוטנר לוגסי: בסופו של דבר החוק נחקק ואנחנו מחויבים למה שנחקק בחוק, אבל גם תקנות שמותקנות לא פטורות מעיקרון המנהל התקין.

<לירון מאוטנר לוגסי: עניין של הסבירות שהתקנות צריכות להיות מותקנות, אלה דברים שאנחנו עובדים עליהם עכשיו.

<לירון מאוטנר לוגסי: כרגע יש טיוטות של נוסח, עוד אין טיוטה שהפנימה את ההערות שלנו מטעם משרד האוצר, זה שלב של עבודה שאנחנו נמצאים בו ואנחנו מקווים שנגיע למיצוי בהקדם האפשרי אבל זה לא פוטר אותנו מהתמודדות עם אותם סוגיות מורכבות שעולות.

<אתי בנדלר: יש צפי?

<לירון מאוטנר לוגסי: אין לנו צפי כרגע.

<גלעד קהת: אני אתייחס בקצרה לשני נושאים: הראשון, עלויות המימון של חברות כרטיסי אשראי מופרדות.

<גלעד קהת: לאומי כארד אחרי הפרדה היא אחת משני הגופים המרכזיים שציפו שיתחרה באשראי הצרכני.

<גלעד קהת: אחד הדברים שדברו עליו בזמן חקיקת החוק וחצי שנה עכשיו אחרי שהחוק נחקק ואחרי שכבר התחלנו לעשות עבודה בנושא ולראות מה יקרה אחרי שניפרד, זה כבר לא תיאוריה, אנחנו יודעים בוודאות שמה שיקרה שתהיה לנו בעיית מימון ולא נוכל לגדול כמו שכולם פה רוצים באשראי צרכני.

<גלעד קהת: דבר שני, שעלויות המימון שלנו תהיינה גבוהות יותר.

<גלעד קהת: כי אם עד היום המממן המרכזי שלנו הוא בנק לאומי, אז אחרי ההפרדה הוא לא יוכל לממן אותנו.

<גלעד קהת: זה לא עניין של רצון, הוא לא יוכל בגלל מגבלות רגולטוריות לממן כמו שהוא מממן היום.

<גלעד קהת: בשביל לצאת לציבור ולגייס עוד מימון אנחנו מוגבלים בגלל חוק נאווי אפילו שזאת לא הייתה כוונת החוק, אבל אם אני עכשיו רוצה לגייס אג"ח לציבור בשביל להתממן אז חוק נאווי מגביל אותי ל-2.5 מיליארד שקל.

<גלעד קהת: הדבר היותר מרכזי הוא שהעלויות שלי תהינה גבוהות יותר.

<גלעד קהת: אם היום אני נותן אשראי לציבור בממוצע בפריים פלוס 5 ואני מגייס נניח בפריים מהבנקים, אז מחר אני אגייס בפריים פלוס 1 ופריים פלוס 2.

<גלעד קהת: אז אי-אפשר שהעלויות שלי גדלות אי-אפשר לצפות וברור שזה לא יקרה, שהמחיר של אשראי צרכני ציבור לא ירד ואם כבר יעלה.

<גלעד קהת: דברנו על זה בחקיקת החוק ואני קורא שוב עכשיו שהמדינה תיתן פתרון לבעיה הזאת.

<גלעד קהת: אני לא יודע אם זה יכול להיות בצורה של מכרזי בנק ישראל שנוכל לגייס דרכם כספים או איזה פתרון יצירתי של המדינה כמו קרן לעסקים קטנים שאיכשהו יבנו מנגנון דומה מקביל לנו.

<גלעד קהת: אבל אם הדברים האלו יקרו, לאומי כארד ואני מניח שגם ישראכארט שאני לא מדבר בשמם, אבל לאומי כארד, שזה אחד הגופים המרכזיים שמצפים שיתחיל למכור אשראי צרכני בקצווים גדולים יותר לא יכול לעשות את זה.

<גלעד קהת: סוגיה שנייה, לא נכנס לחוק בסוף הדיונים, אבל היו אמירות לפרוטוקול של חבר הכנסת אלי כהן והצעת חוק פרטית שקיימת היום בוועדת השרים לענייני חקיקה, של עודד פורר, שאמורה לפתור את בעיית התחרות באמקס ודיינרס.

<גלעד קהת: היה דיון והייתה הבטחה בוועדת הרפורמות שזה יטופל אחרי החוק.

<גלעד קהת: במשפט אחד אני אגיד מה משמעות הדבר הזה, אם סוף כל סוף יפתחו את אמקס ודיינרס לתחרות, אז בתי העסק הקטנים במדינת ישראל, לפי חוות דעת כלכלית שהגשנו לכל הגופים הרלוונטיים, יש 140 מיליון שקל עמלות, שאם תיפתח תחרות עליהן בתי העסק הקטנים לא ישלמו אותן התחרות תגרום למחירים לרדת וייחסך לבתי העסק הקטנים 140 מיליון שקל.

<גלעד קהת: על אף שדובר על זה בוועדה, אמרו אין זמן, רוצים לקדם את החוק, בואו נחוקק את החוק ונטפל בזה אחר-כך.

<גלעד קהת: על אף שהייתה הצעת חוק פרטית של אלי כהן, יש הצעת חוק עכשיו בממשלה בוועדת שרים לענייני חקיקה של עודד פורר שדואג לעסקים הקטנים, שום דבר לא מתקדם ואפילו לא צריך חוק כי יצא מנכ"ל משרד האוצר אבל הידיים פה הוא של שר האוצר, בסמכות שלו לפתוח את השוק לתחרות.

<עילם לשם: עילם לשם מהתאחדות הסטודנטים.

<עילם לשם: אני מייצג 330,000 סטודנטים בישראל.

<עילם לשם: דבר ראשון דובר רבות שהנושא של היישום זה מורכב לקבוע תבחינים ודברים נוספים.

<עילם לשם: בחקיקה נקבע שלושה חודשים, אנחנו כבר חצי שנה אחרי, אני חושב שכל התהליכים האלה היו צריכים להיעשות בשלושה החודשים האלה.

<עילם לשם: זה החוק וזה נכתב באופן ברור וצריך להבין למה זה לא נעשה.

<שי באבד: כי נתנו לך לבוא לשימוע.

<עילם לשם: בשלושה חודשים לקחו בחשבון גם את זה בחקיקה ואלה דברים שלוקחים בחשבון.

<עילם לשם: אני חושב שאנשים מכובדים וחכמים ישבו וחוקקו את הרפורמה הזאת והבינו שגם את זה צריך לקחת בחשבון בשלושת החודשים האלה.

<ברק גונן: ברק גונן, יושב-ראש צדק פיננסי.

<ברק גונן: אני חושב שיש פה הזדמנות היסטורית מבחינת התהליכים שקורים לעשות שינוי מקיף בשוק הבנקאות בישראל.

<ברק גונן: מה שחשוב להגיד כאן שהשינוי הזה שאנחנו מצפים לו, זה לא רק הורדה של עמלות או הוזלה של שירותים בנקאיים שונים, אלא זאת רפורמה מבנית.

<ברק גונן: אני רוצה להדגיש את החשיבות גם של רפורמה מבנית וגם של הקשיים שכרגע נמצאים בפני בנקים חדשים שעשויים לשנות את המצב הזה.

<ברק גונן: השינוי המבני הוא - - - קודם כל כי ירידת מחירים זה דבר הפיך.

<ברק גונן: אם ועדת היישום תדבר על ירידת מחירים ולא תתייחס להקטנת הריכוזיות בשוק הבנקאות זה יהיה פספוס היסטורי מכיוון שכמו שמחירים יורדים מחר הם יכולים לעלות.

<ברק גונן: דבר נוסף, המצב שיש לנו היום, בנקים בארץ הם גדולים מידי ליפול, עם נתח שוק של קרוב ל-30% המדינה לא תיתן להם ליפול.

<ברק גונן: למעשה הדבר הזה מהווה סיכון ליציבות הבנק.

<ברק גונן: העבודה שהם נוטים לקחת סיכונים מוגזמים ולתת כספים למקומות שהם לא צריכים לתת אותם ולהתעסק בנושאים שהם נחקרים חקירות פליליות זה מעיד על כך שהבנק אומר שאנחנו מספיק גדולים כדי שהכול יהיה בסדר.

<ברק גונן: אני רוצה גם להזכיר את חוסר היעילות במערכת הבנקאית.

<ברק גונן: לפי נתונים שבנק ישראל פרסם ממש לפני כחודש על רמות השכר במערכת הבנקאית.

<ברק גונן: יש במערכת הבנקאית כ-10,000 עובדים ששכרם הממוצע הוא 40,000 שקל בחודש.

<ברק גונן: הרבה מעבר למה שנקרא שכר ממוצע במשק.

<ברק גונן: זאת אומרת שיש כאן

<ברק גונן: מערכת שהיא לא יעילה ולכן שינוי חייב לבוא באמצעות שינוי מבני.

<ברק גונן: אני רוצה להדגיש את החסמים שיש, אחד הנושא של חסמי כניסה של הפיקוח על הבנקים מגדיר והשני זה חסם שוק שקשור לפפר.

<ברק גונן: הפיקוח על הבנקים מגדיר במסמך בדיוק מלפני שנה הורדת חסמי כניסה והוא התנה שם מספר תנאים.

<ברק גונן: התנאים האלה היו קשורים לחקיקה של חוק ביטוח פיקדונות, חוק טיפול בבנק שכשל.

<ברק גונן: ציפינו בשנה האחרונה לראות את הדברים האלה מתקדמים ואנחנו נמצאים היום שנה אחת במצב שאנחנו לא רואים את הדברים קונקרטית.

<ברק גונן: אנחנו מצפים שוועדת היישום תקבע לוחות זמנים ספציפיים לדברים האלה.

<ברק גונן: הנושא האחרון זה פפר.

<ברק גונן: אילו הייתי רוצה להקים בנק חדש, אני נוסע באיילון, רואה את הפרסומות הענקיות האלה, שואל איזה סיכוי יש לבנק חדש להיות מוקדם כשרואים את ההשקעה הענקית של בנק שיש לו כרית של 30 מיליארד שקלים, שפתח פה בנק עם אפס עמלות ומכריז את הדבר הזה, איזה סיכוי יש לבנקים חדשים, לשחקנים חדשים להיכנס?

<ברק גונן: היה פה לדעתנו נמנום של הרשות להגבלים עסקיים, שהיו צריכים ללמוד מהחוק האמריקאי ולא לאפשר לבנק לאומי לרכוש את פפר, אבל אם כבר קרתה התקלה הזאת ופפר נכנס עכשיו, צריך לוודא שאין כאן מהלך טורפני של בנק לאומי כנגד בנקים.

<ברק גונן: כי למעשה כל המטרה של הרפורמה הזאת היא להגביר את התחרות ואם אנחנו הולכים למהלך שבו בנק לאומי נהיה רק יותר חזק זה יגדיל את הריכוזיות, שזה הפוך מכוונת המחוקק.

<רן מלמד: רן מלמד, מנכ"ל עמותת ידיד.

<רן מלמד: אתחיל במה שחבר הכנסת ילין פתח אתו וזה מחיר הכסף או הריבית.

<רן מלמד: אנחנו לא סתם רואים כבר היום בועת אשראי שהולכת ומתפתחת כשבעצם אין שום שליטה, בטח לא לבנק ישראל, שהיום חוץ מהצהרות של המפקחת על זה שזה יכול לקרות, בפועל לא נעשה שום דבר.

<רן מלמד: לא נעשה שום דבר כדי להקים את מערכת ה-read only ומי שחוסם אותה זה בנק ישראל.

<רן מלמד: יכולים להיות הרבה תירוצים והסברים, אבל השורה התחתונה שמערכת הבנקאית עוצרת היום חלק גדול מהגלגלים של הרפורמה.

<רן מלמד: מול זה צריך לשים לב שיש עוד חוקים של הרפורמה שלא מתחברים אחד עם השני.

<רן מלמד: זה עלה הרבה בדיונים אצל אלי כהן בוועדה וזה חוזר גם פה.

<רן מלמד: יש כרגע דיונים בוועדת החוקה על חוק אשראי הוגן.

<רן מלמד: הולכים לקבוע שם ריבית שתנוע בין 15% ל-30% ואולי יותר.

<רן מלמד: זה יפתח עוד יותר את בועת האשראי שאנחנו רואים והמנגנונים שאנחנו רואים שמתקבצים כרגע כדי להכין את הרפורמה, לא פועלים לטובתה.

<רן מלמד: הדבר שהכי חסר לנו פה זה מפקח צרכנות פיננסי.

<רן מלמד: דבר שעלה גם בוועדת הכלכלה כחלק מחוק נתוני אשראי.

<רן מלמד: בנק ישראל התנגד לו אז ומתנגד לו גם היום.

<רן מלמד: אני רוצה להגיד שנדמה לי, שאם יש משהו שחותם כרגע את הרפורמה הזאת מלהתקדם, אלה פעולות של בנק ישראל שאומר, כל מה שאני לא רוצה לעשות - אני אעכב.

<רן מלמד: כל מה שאני לא רוצה לעשות - אני אשים בצד.

<רן מלמד: לזה צריך לשים לב.

<עומר ברנדר: עומר ברנדר מרשות להגבלים עסקיים, רק מילה על מה שנאמר כאן, לא היה מיזוג מעולם בין בנק לאומי לפפר.

<עומר ברנדר: בנק לאומי הקים את פפר בעצמו ולכן לא הייתה פה עסקת מיזוג שנבחנה ואושרה על-ידנו בשום שלב.

<לינור דויטש: רק לציין שפנינו באופן אקטיבי לממונה על ההגבלים עסקיים בנושא של פפר כשהוא רק התחיל.

<לינור דויטש: ישנו כל הארגונים החברתיים, פנינו אליכם במכתב, נפגשנו אתכם ועדיין בחרתם לא לעשות שום דבר.

איתן כבל: תודה לכולם.

איתן כבל: הנושא חשוב מאוד, אם הוא נדון כאן בכמה ועדות, זה אומר הרבה.

איתן כבל: הנושא הוא מהפכה גדולה שמרד האוצר מביא לפתחנו, אלא שהמהפכה הזו לא יצאה מהנייר לשטח.

איתן כבל: מכל מה ששמעתי פה, כולם צודקים אבל העניין הוא לא יותר מאשר שמנו את הנקודות, כל אחד מהדברים שנאמרו, מדרור המנכ"ל, פרופסור זוסמן ואחרים, צריך לקחת, לפרק ולראות מה עושים אתו.

איתן כבל: הדבר שהכי מטריד אותי הוא האם הגופים השונים יודעים לדבר ביניהם על זה?

איתן כבל: בסוף זה נראה שיש מערכת שכל אחד בעולמו שלו והמערכת לא תוכל לצאת מהכוח אל הפועל אם לא ידברו ביניהם.

איתן כבל: זו מערכת שהיא תלויה, זה לא שמייצרים מערכת שחיה באופן סגור עם עצמה.

איתן כבל: זו מערכת משולבת, מאוד מתוחכמת, מאוד מתקדמת ומשום מה כולם מדברים בעד קידום התהליכים ומשום מה שום דבר לא מתקדם.

איתן כבל: אני אומר לא מתקדם לא במובן שכלום לא קורה, אלא שבשורה התחתונה הדברים עומדים במקום.

איתן כבל: אז קודם כל אני אומר לכל הגורמים שעם חזרתנו מפגרת הקיץ, אני מבקש שזה יהיה אחד הנושאים הראשונים.

איתן כבל: יש חודשיים וחצי, מספיק זמן כדי שכולם ידעו לדבר אחד עם השני, לסיים את המצגות.

איתן כבל: משרד האוצר ידבר עם בנק ישראל עם ההשלמות הנדרשות ואיך בשורה התחתונה מניעים את זה.

איתן כבל: נכון לרגע זה, כמי שרק מביט, זה נראה לי נושאת מטוסים מ-1943.

איתן כבל: עד שזה זז, נגמרה המלחמה.

איתן כבל: אנחנו רואים שמהלך הרפורמה של בנקאות לטובת משקי הבית מתקדם בעצלתיים, מה שלא מקובל עלי ולא על ועדת כלכלה.

איתן כבל: הוועדה תדרוש לקבל דין וחשבון מידי עם לוחות זמנים לביצוע על-ידי הרגולטורים.

איתן כבל: אנחנו לא יכולים לחכות עד דצמבר, אם זה נושא שכולנו חושבים שהוא נושא חשוב, אנחנו צריכים לקבל אותו בלוח הזמנים המהיר ביותר.

איתן כבל: הדיווח יכלול התייחסות לתמונה הרחבה של התחרות ולא רק לתבחינים, כמה שאנחנו מעריכים את התבחינים, אבל אנחנו רוצים לראות תמונה רחבה של כל התהליך.

איתן כבל: רוצים לשמוע ולבדוק מה קורה עם ביטוח פיקדונות, read only, תשתיות מחשוב לבנקים, ניוד בין חשבונות.

איתן כבל: כל אלה נקודות קריטיות לתחרות.

איתן כבל: אנחנו נחושים לבדוק, לעקוב ולא לתת לרפורמה הזאת להתמסמס.

<שי באבד: תכניס גם יחס הלימות הון והפחתת הון ראשוני.

איתן כבל: ברשותכם.

איתן כבל: דעתי אינה נוחה.

איתן כבל: עם כל הכבוד להצגה אנחנו עוסקים בעניין הזה כבר חודשים.

איתן כבל: עסקנו בזה בחוק ההסדרים בינואר-דצמבר שנה שעברה.

איתן כבל: נכנסים כבר לדצמבר השנה.

איתן כבל: אני מתחייב שכוועדה נעקוב מקרוב, אין לנו כוונה לתת לדברים לצאת משליטה.

איתן כבל: תודה רבה לכם הישיבה נעולה.