ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 120, 2017-06-13 14:30

אורי מקלב: שלום רב, אני מתנצל – מישיבה לישיבה, אבל סוף-סוף התקדמנו בקביעת התאריך – רצינו לעשות את זה דווקא היום, לכן קבענו את זה ל-14:30.

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: היום יום שלישי, י"ט סיוון התשע"ז, 13.6.2017.

אורי מקלב: הנושא על סדר-היום: ליקויים בטיפול הממשלתי במתן שירותים מקוונים לאזרחים (eGov), של חבר הכנסת מיקי לוי.

אורי מקלב: קודם כל, לפי התקנון, כשנשיאות הכנסת מאשרת קביעת דיון מהיר של הצעה של חבר כנסת – בוחרים את הוועדה המתאימה.

אורי מקלב: נשיאות הכנסת אישרה את הדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה, ההצעה לסדר בדיון מהיר שביקש חבר הכנסת מיקי לוי.

אורי מקלב: אני לא יודע אפילו אם אתה מודע לזה – באופן כללי, אולי כמעט תמיד, דיונים על דוח מבקר המדינה, ועדת הביקורת היא זו שדנה, אבל נשיאות הכנסת הכירה בטיפול התמידי והרצוף שיש לוועדת המדע והטכנולוגיה בנושאים האלה, ומצאה לנכון לאשר את הבקשה שלך, לדון בוועדת המדע והטכנולוגיה, כי אנחנו מכירים, דנים, וזה חלק משילוב.

אורי מקלב: אמנם לא דנו בדוח המבקר, וגם דוח המבקר הפתיע אותנו, לכן סדר הדברים יהיה שאתה, חבר הכנסת מיקי לוי, מציג את הנושא, ונקבל תשובות ונמשיך.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני.

מיקי לוי: אני מודה לך על הרצון לכנס את הוועדה.

מיקי לוי: אני רוצה להזכיר לכולם שהכנסת אמורה לפקח על עבודות הממשלה, ועל-פי דוח מבקר המדינה, שעיינתי בו רבות, לגבי רשות התקשוב הממשלתי, אומר בלשון המעטה שאני מודאג – זו מילה מאוד-מאוד עדינה.

מיקי לוי: אני מכיר את הנושא על קצה המזלג, לא מי יודע מה, כי כשהייתי סגן שר האוצר הרשות היתה באחריות משרד האוצר, באחריותי הישירה, אבל בהמשך הדרך, לאחר התערבותו של ראש הממשלה כמה חודשים אחרי שנכנסנו לתפקידנו, לבקשתו של ראש הממשלה זה עבר לאחריות של משרד הממשלה.

מיקי לוי: עיינתי רבות בדוח של מבקר המדינה, והוא מצא שורת ליקויים – לטעמי, קריטיים בטיפול הממשלה במתן שירותים מקוונים לאזרחים.

מיקי לוי: מרבית השירותים הממשלתיים, אדוני היושב-ראש, לאזרחים אינם מקוונים מקצה לקצה, והציבור עדיין נדרש להגיע ולכתת את רגליו למשרדים.

מיקי לוי: למרות שתקצובה של הרשות גדל ב-40% מ-135 מיליון ל-190 מיליון ב-2016, ועולה שורה של תקלות מאוד חמורות, בידי רשות התקשוב אין עדיין תמונה מערכתית על כלל מצבם של הפרויקטים בנושא התקשוב בממשלה, אלא תמונת מצב של הסיכונים בתחום התקשוב בממשלה, שההתממשות שלהם עלולה לגרום לנזקים ולפגוע ביעדי המשרדים ובאיכות השירות שניתן לאזרח.

מיקי לוי: הרשות מעורבת באופן חלקי בלבד בפיקוח על הפרויקטים ועל הפעילות של יחידות המחשוב בממשלה.

מיקי לוי: הרשות טרם גיבשה – תראו כמה שנים – מתודולוגיה מלאה לניהול מחזור אחראי של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, ומרבית השירותים הממשלתיים שניתנים לאזרח, אינם מקוונים מקצה לקצה.

מיקי לוי: הדוח של מבקר המדינה הוא דוח חמור מאוד, ומצביע המבקר באנשיו על כך שבוועדת השרים לתקשוב, שהוקמה באוקטובר 2014, לא התכנסה מעולם.

מיקי לוי: הוקמה ועדה, 2014, כמעט שלוש שנים, לא התכנסה אף לא פעם אחת, ועד כה לא נוסחה אסטרטגיית תקשוב ממשלתית.

מיקי לוי: 2009 כבר קבע החשב הכללי כי יש לנסח את הנושא הזה, וכי המטה לישראל דיגיטלית, שהוקם בסוף 2014 במשרד ראש הממשלה, כדי שיפעל בסמוך לרשות התקשוב, כדי שבין הגופים תהיה סינרגיה.

מיקי לוי: עד היום, לפי מיטב הבנתי, הסינרגיה הזו אבדה אי שם במסדרונות משרד ראש הממשלה והמשרד של אזרחים ותיקים.

מיקי לוי: מייד לאחר 2015 הועבר הנושא למשרד לשוויון חברתי, וכך מציין הדוח כי במצב שנוצר קיימות בממשלה שתי יחידות שעוסקות בקידום התקשוב הממשלתי, עובדות במשרדים נפרדים, כל אחת הולכת בדרכה, כל אחת בעלת זיקות שונות, אז מבזבזים 160 מיליון שקל בשנה, אבל עד כה, לפי דוח המבקר, תוצאות אין, או התוצאות חלקיות בלבד.

מיקי לוי: הליקויים המרכזיים, אדוני, שמופיעים בדוח המבקר – באוקטובר 2014 החליטה הממשלה להקים ועדת שרים לתקשוב, אך עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016, לא התכנסה ועדת השרים אף לא פעם אחת על-מנת לגבש את המדיניות בתחום התקשוב, וזה לא אליכם – זה לוועדת השרים לחקיקה.

מיקי לוי: אליכם יש לי מספיק חומר שאני בא בדרישות וטענות, וב-2009 קבע החשכ"ל כי יש לגבש מדיניות לאסטרטגיית התקשוב בממשלה.

מיקי לוי: ב-2011 החליטה גם הממשלה על כך, אבל מ-2009 התחלנו, ב-2011 הממשלה, אבל עד ספטמבר 2016 טרם אישרה הממשלה מדיניות, אדוני, בתחום התקשוב, וכאן אני מפנה אצבע מאשימה לממשלה, שלא עשתה דבר וחצי דבר בעניין הזה.

מיקי לוי: אני מבין שהיא עסוקה.

מיקי לוי: החלטת ממשלה 36 ממאי 2015 על העברת מטה ישראל דיגיטלית ממשרד ראש הממשלה למשרד לשוויון חברתי – זו החלטה פוליטית לחלוטין.

מיקי לוי: אני לא מבין מה היא עושה שם, עם כל הכבוד לגילה גמליאל, אבל ניחא; אולי רצו לתת למשרד הזה שיקרום עוד וגידים ושומנים וכו'.

מיקי לוי: אבל זה בהחלט לא עולה עם החלטתה של הממשלה מס' 2099, שהתקבלה רק חצי שנה קודם לכן.

מיקי לוי: במצב שנוצר, אדוני, קיימות בממשלה שתי יחידות, עוסקות בקידום התקשוב הממשלתי, והן פועלות בשני משרדים שונים שהם בעלי זיקות שונות – כך כותב מבקר המדינה - התקשוב במשרד ראש הממשלה ומטה ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי.

מיקי לוי: זה לא הגיוני, וזה גורם לתקלות חוזרות ונשנות.

מיקי לוי: מ-2009 לאן הגענו?

מיקי לוי: בספטמבר 2016, שנתיים לאחר החלטת הממשלה, וכשנתיים וחצי לאחר פרסום ההנחיות של סיכוני התקשוב, טרם הוקמה יחידת סיכוני תקשוב, וזה אליכם – לא הקמתם את היחידה הזאת, שאמורה לנהל את סיכוני התקשוב ברשות התקשוב, ספטמבר 2016.

מיקי לוי: לא מונה מנהל סיכוני תקשוב, אלא אם כן חל משהו בחמשת החודשים הללו, והרשות לא הנחתה את מנכ"לי המשרדים למנות אחראי לניהול סיכוני תקשוב ביחידותיהם.

מיקי לוי: כל העסק נראה לי, לפי דוח המבקר, בפשיטת רגל.

מיקי לוי: הפיצול של הטיפול בנושא התקשוב הממשלתי, בין משרד ראש הממשלה לבין המשרד לשוויון חברתי, אדוני היושב-ראש, עד מועד סיום הביקורת של מבקר המדינה, דהיינו ספטמבר 2016, כמעט שלוש שנים לאחר מועד החלטת הממשלה - לוקח הרבה זמן, מדצמבר 2013 – מטה ישראל דיגיטלית טרם השלים את גיבוש התוכנית הדיגיטלית.

מיקי לוי: גיבוש תוכנית, לא ביצוע – לא השלים את גיבוש התוכנית הדיגיטלית הלאומית, וממילא היא טרם הובאה לאישור הממשלה.

מיקי לוי: מתי זה יקרה – אלוהים יודע.

מיקי לוי: באוקטובר 2014 הטילה הממשלה על רשות התקשוב, לגבש מתודולוגיה חדשה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים במקום נוהל שאבד עליו הכלח.

מיקי לוי: המתודולוגיה החדשה כנראה לא גובשה – איני יודע, כי לא הצלחתי לבדוק את זה.

מיקי לוי: חלק מהמשרדים לא משתפים פעולה, חלק מתעלמים מהתהליכים, ואם לא יתקבל מהמשרדים הדיווח, כנראה שגם זה לא יזוז.

מיקי לוי: בספטמבר 2016 לא דרשה הרשות מהמשרדים שהצהירו כי פעלו לפי מתודולוגיה פנים משרדית, את מסמכי המתודולוגיה.

מיקי לוי: לא נעשתה בדיקה.

מיקי לוי: לא נעשה דבר בעניין הזה, ועולם כמנהגו נוהג, הכול בסדר, אבל מאז הקמת מטה התקשוב במרס 2011 ועד ספטמבר 2016 לא הוקמו פרויקטים של מחשוב רוחביים פנים ממשלתיים, כנדרש בהחלטת הממשלה שהתקבלו בין 2011 ל-2014.

מיקי לוי: החלטת ממשלה 2097 מאוקטובר 2014 הטילה על הממונה על התקשוב הממשלתי, לפרסם הנחיות מקצועיות, שמחייבות בתחומי סמכותו למנהלי האגפים של מערכות המידע במשרדים, אבל עד דצמבר 2016, מאוקטובר 2014, רשות התקשוב פרסמה רק שליש מההנחיות המתוכננות, ואף אלו – נקבע בדוח מבקר המדינה – כי אינן מקיפות את נושאי החובה, שהיא עצמה הרשות, קבעה שמתודולוגיה סדורה צריכה להיות.

מיקי לוי: כלומר רק 10%, 7 מ-73 משרדים, דיווחו לרשות התקשוב שהם פועלים לפי הנחיותיה בנושא מחזור חיי מערכת המידע, אך הרשות לא ביצעה שום בקרה בעניין הזה באופן שבו הנחיותיה בוצעו.

מיקי לוי: אדוני, אין משהו טוב.

מיקי לוי: בהחלטת ממשלה מאוקטובר 2014 – אני מדבר על שנים; לא על אתמול.

מיקי לוי: מ-2009 התחלנו לנהל את העניינים האלה.

מיקי לוי: שום דבר לא זז, או זז בצעדי צב – נקבע כי רשות התקשוב אחראית לליווי הבקרה של פרויקטים משמעותיים, מרכזיים בתחום התקשוב, אבל רק ביוני 2016, כשנתיים וחצי לאחר מכן, בחרה הרשות בשמונה פרויקטים מרכזיים, שאחריהם היא תבצע מעקב.

מיקי לוי: שנתיים וחצי אחרי.

מיקי לוי: ואף שהחלטת ממשלה מדצמבר 2013 קבעה שעל החשכ"לית בשיתוף עם הממונה על התקשוב הממשלתי לבחון את התאמת מדיניות הרכש הממשלתי בנושא תקשוב ולגבש פתרונות, הצוות לבחינת הנושא הוקם כשנה וחצי ממועד החלטת הממשלה ועד דצמבר 2016, טרם אישרה החשכ"לית, וזה לא אליכם- אל החשכ"לית – את הצוות.

מיקי לוי: ב-2015 קבעה רשות התקשוב כי יש לפרסם מכרז להעסקת שלושה יועצים בכירים.

מיקי לוי: בספטמבר 2016 טרם פורסם המכרז – לא ייאמן, שנה וחצי אחרי – כך שלא נבחרו עדיין בכלל יועצים שאמורים ללוות את הפרויקטים שמפותחים באגפי מערכות המידע לתמוך בפרויקטים.

מיקי לוי: אני יכול להמשיך כאן – יש לי שורה של כשלים.

מיקי לוי: תן לי עוד שתי דקות, ואני אומר – אם הכשלים הללו כל כך ארוכים, ואנחנו כממשלה, כמדינה לא יודעים לנהל את הרשות הזאת, אולי צריך להוציא את זה למיקור חוץ?

מיקי לוי: 160 מיליון שקל?

מיקי לוי: חברים, אני רוצה לדעת מה נעשה.

מיקי לוי: אני רוצה לדעת, אם דוח מבקר המדינה הוא דוח לא נכון, בוא נביא את מבקר המדינה כאן שייתן לי דין וחשבון, אם הדוח שלו לא נכון.

מיקי לוי: כשאני צולל לתוך דוח מבקר המדינה, אין שם דף אחד, אחד, חברים, שאומר: עשו עבודה טובה.

מיקי לוי: ומה זה, כספי ציבור?

מיקי לוי: לא אכפת לנו?

מיקי לוי: אז מכיוון שהכנסת אמורה לפקח עליכם, על הרשות ועל עבודת הממשלה, שהיא בנושא הזה כשל אחד ארוך ומתמשך – וב-2014 נקבע כי רשות התקשוב תהיה אחראית, בין היתר, אדוני, על הובלת ארבעה פרויקטים.

מיקי לוי: סוף-סוף אמרו ארבעה פרויקטים: הקמת אתר אחוד, הקמת רשות תקשורת פנים ממשלתית, העברת תשתיות התקשוב של המשרדים למודל מחשוב ענן ותוכנית האצה.

מיקי לוי: רשות התקשוב לא הכינה מסמכי ייזום לשלושה מארבעה פרויקטים שהיא מובילה.

מיקי לוי: רק לאחד היא הכינה.

מיקי לוי: לא הכינה – לא לאתר אחוד, לא למחשוב ענן ולא לתוכנית האצה.

מיקי לוי: לא קבעה לכל פרויקט את מדדי ההצלחה שלו, לא הכינה תוכניות עבודה רב-שנתיים בעבורן, לא ניהלה סיכונים.

מיקי לוי: הכול לא, לא, לא.

מיקי לוי: אם המבקר עשה עבודתו לא נאמנה – תבואו תגידו לנו – נביא את המבקר לכאן ואת אנשיו, שיגידו שכל מה שאמרו בדוח שלהם, לא נכון.

מיקי לוי: אל תיתנו לי עכשיו הסברים למה כן עשיתם, כי קשה לי לצלול, אלא אם אני בא ובטל מתפקידי כחבר כנסת, והולך לשהות אצלכם ששה חודשים עם עשרה יועצים כדי לבדוק באמת מה עשיתם.

מיקי לוי: יש כאן, אדוני, מערכת של כשלים, שמסביבם עומדים 160 מיליון שקל, לפי המבקר, על נושאים שלא בוצעו בכל הנושא של התקשוב.

מיקי לוי: אני יכול להמשיך עוד רבע שעה, אבל אני לא חושב שזה ראוי.

מיקי לוי: יש כאן כשל מערכתי, לפחות לפי מבקר המדינה, שהוא כרגע הכלי שאני עבדתי אתו.

אורי מקלב: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי.

אורי מקלב: ראשית, תודה שאתה מעלה את הנושא לדיון.

אורי מקלב: בחרת את הנושא הזה מתוך מגוון נושאים שמבקר המדינה- - -

מיקי לוי: זה הכי פחות סקסי.

אורי מקלב: אבל מאוד אכפת לך.

מיקי לוי: מאוד.

אורי מקלב: אני יודע את זה.

אורי מקלב: בעניין הזה אתה מתעסק הרבה, ומביא הצעות חוק, בנושא של ההנגשה ובנושא של הנגשת השירותים לאזרח.

אורי מקלב: אם אכן התמונה היא כמות שהיא, המצב הוא אכן עגום, לא מלבב.

אורי מקלב: אבל יש גם יתרון – כשיש דוח מבקר המדינה, יש גם הזדמנות לתת תשובות.

אורי מקלב: זה מצריך לתת תשובות.

אורי מקלב: זה מציף את הדברים, ואז מראה גם את הצד השני – או יש תשובות או יש מצב עכשווי שהשתפר, שהוא אחרת, התקדם, וגם הסתכלות שנייה גם על היש, אבל בסופו של דבר צריכה להיות מערכת איזון, לכן נשמע את כל התמונה הכוללת.

אורי מקלב: אני רק רוצה לחדד את המסר - אני לא רציתי לפתוח את הדברים לפני שנתתי לחבר הכנסת מיקי לוי להציג את הדברים במסגרת דיון מהיר, אבל אומר את האני מאמין הקצר שלי בעניין הזה.

אורי מקלב: יש דוחות מבקר המדינה, כל שנה יוצא דוח.

אורי מקלב: לצערנו, כל שנה עובי הספרים גדל.

אורי מקלב: אבל מבקר המדינה נוגע בהרבה סוגיות – במשרדי הממשלה, בכלל למדינה, אבל חלק לא קטן זה גם התנהלויות פנימיות, זה שאלה של ייעוד, שאלה של איגום משאבים, תהליכים, חוקים.

אורי מקלב: אנחנו לוקחים נושא שבאופן ישיר – השירות לאזרח ונגישות וממשל זמין לאזרח.

אורי מקלב: יש פה נטו כמעט – חלק גדול מהדברים פה הוא האזרח מול הממשל.

אורי מקלב: זה חלק שאם היו צריכים היום לבחור נושא אחד למחאה חברתית או נושא חברתי מאוד – לא אומר מאבק נכים ועוד דברים שצריך – היינו לוקחים היום את האזרח מול הממשלה, מה היו אומרים בירוקרטיה – כשאנשים אומרים בירוקרטיה, הכוונה היא הנגישות לצרכים, לשירותי המדינה.

אורי מקלב: וזה אנחנו ככנסת, כגורם מפקח, רואים את זה כערך מאוד-מאוד חשוב.

אורי מקלב: גם כשדברים נעשים וגם כשיש תהליכים, אנחנו מסתכלים בסופו של דבר על מה קורה בסוף, מבחן התוצאה.

אורי מקלב: כל התהליכים האלה – הציבור רוצה לדעת מה הוא מקבל.

אורי מקלב: נכון, כשביקורת על כך שוועדת שרים לא ישבה על תקשוב – זו ביקורת חזקה מול הממשלה.

אורי מקלב: זה דבר שאמור לתת תשובה, יכול להיות שאתה לא יכול לתת תשובה.

אורי מקלב: החלוקה בין משרדים לא תמיד – זה מחלוקות פוליטיות הרבה פעמים, לא תמיד מקצועיות, אבל דוח המבקר דן בזה.

אורי מקלב: מכל הדברים שאמר חבר הכנסת מיקי לוי, אני חושב שהתשובות שאנחנו רוצים לקבל זה מה נעשה תכל'ס.

אורי מקלב: מה קורה בשטח.

אורי מקלב: האם התהליכים באמת כל כך הרבה זמן הולכים לקרות?

אורי מקלב: זה משך הזמן שאנחנו מצפים מתהליכים כאלה, שההתקדמות הטכנולוגית והציפייה – יש רף ציפיות הרבה יותר גבוה.

אורי מקלב: אנחנו תהליכים של שנה בטכנולוגיה מתקדמת היא כבר מיושנת.

אורי מקלב: בכל השירותים האחרים – הפרטיים, המסחריים, מקבלים היום שירותים נגישים הרבה יותר, מתחרים על הנושא הזה.

אורי מקלב: והממשלה מרחיבה את הפערים בשירות שהיא נותנת.

אורי מקלב: לכן ממד הזמן בתהליכים, יש בזה חשיבות גדולה.

אורי מקלב: אלה הדברים שאני מאוד מתחבר למה שהציג פה חבר הכנסת מיקי לוי, ודאי במה שנוגע לדוח המבקר.

אורי מקלב: מטבע הדברים זכות התשובה לרשות התקשוב הממשלתי, שאתה יאיר, עומד בראש הרשות.

אורי מקלב: לכן ניתן לך את האפשרות להציג את הדברים.

<יאיר פראנק: קודם כל, תודה רבה.

<יאיר פראנק: ראשית, אני רוצה להודות למבקר ששם את הדוח.

<יאיר פראנק: אנשיו לא נמצאים פה, למיטב הבנתי.

<יאיר פראנק: אני רוצה להודות לך, חבר הכנסת מיקי לוי, שהעלית את הנושא.

אורי מקלב: הם לא נמצאים פה בגלל הסדר פה - אין- - -

<יאיר פראנק: בסדר.

אורי מקלב: אני מבין שאתה נמצא פה בתור גמלאי?

<קריאה: אכן.

אורי מקלב: אתה הכנת את הדוח?

<יוסף הירש: אני לא מייצג את משרד מבקר המדינה, אבל אני מוכן לחלוק אתכם את הניסיון שלי.

אורי מקלב: אתה שותף בהכנת הדוח הזה?

<יוסף הירש: לא.

אורי מקלב: בבקשה.

<יאיר פראנק: כדי לשים את הנושא הזה על סדר-היום, ואני מקווה שאחרי הסקירה – שאעשה אותה מאוד-מאוד תמציתית – כולנו נצא פחות מודאגים, אבל נבין שעוד המלאכה היא עצומה.

<יאיר פראנק: ינואר 2015, כפי שציטט חבר הכנסת, התקשוב הממשלתי עובר למשרד ראש הממשלה.

<יאיר פראנק: ומה קורה מאז – ראשית, במאי 15' – אני פשוט מצטט הודעה לעיתונות; אני לא מביא פרוטוקול, כדי להראות כמה פומביות עשו לדבר הזה – במאי 2015 הודעה שיוצאת מטעם משרד ראש הממשלה, מדברת על כך שרשות התקשוב הציגה היום בישיבת הממשלה את תוכנית העבודה האסטרטגית.

<יאיר פראנק: אז יש תוכנית עבודה אסטרטגית, שהיא מפורסמת.

<יאיר פראנק: אפשר להיכנס לאתר gov.il – אני מזמין אתכם להיכנס לאתר – ולראות כיצד היא מפורסמת.

<יאיר פראנק: באותו דיון מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר אלי גרונר, מגויס לדבר הזה, ואנחנו שמים את האזרח במרכז, וראש הממשלה אומר לנו: קדימה, הפעילות היא בכיוון הנכון, יש להמשיך.

<יאיר פראנק: לאן הלך הכסף?

<יאיר פראנק: קודם כל, אני מזכיר ש-2015 היתה שנה ללא תקציב במדינת ישראל, כלומר תקציב המשכי.

<יאיר פראנק: הרבה פעילויות המשכיות אי-אפשר היה להתניע, אבל מתוך הבנה של המרכזיות של הדבר הזה ושינוי תעדופים עשינו את הדבר הבא: פיתחנו ב-2015, והסבנו קצת שירותים ישנים – 98 שירותים מקוונים חדשים.

<יאיר פראנק: ב-2016 – 148.

<יאיר פראנק: ב-2017 אנחנו בקצב של 66 עד מאי.

<יאיר פראנק: מדינת ישראל נותנת לאזרח 485 שירותים דיגיטליים מקצה לקצה.

<יאיר פראנק: דוגמה – שם לילוד.

<יאיר פראנק: דוגמה – שינוי מען.

<יאיר פראנק: חידוש רשיון רכב.

<יאיר פראנק: כדי שנקבל פרופורציה, ממשלת הוד מלכותה, שהיא מהמתקדמות בעולם, יש 20 כאלה.

<יאיר פראנק: לנו יש 485.

<יאיר פראנק: יש לנו עוד 31 שירותים שמחייבים הגעה ללשכות – נכון, הם חצי דיגיטליים.

<יאיר פראנק: יש לנו עוד הרבה שירותים לעשות.

<יאיר פראנק: לאן הלך הכסף?

<יאיר פראנק: לכאן הלך הכסף.

<יאיר פראנק: האזרחים מצביעים בקליקים.

<יאיר פראנק: אם מ-2014 היו מולנו 5.5 מיליון פעולות מקוונות, שאנחנו לא כל כך אוהבים אותן – זו פעולה חצי מקוונת, היא אומרת לאדם: מלא את הטופס, תדפיס, תשלח – אנחנו לא אוהבים את זה, אבל היו 2 מיליון, קצה לקצה, אז כשהגענו ל-2016 יש כבר 3.6 קצה לקצה, ו-9.4 פעולות אחרות.

<יאיר פראנק: מה שאני עוד מציג, ולא הראיתי לכם קודם – אני מבקש שתסתכלו על הקובייה הזו.

<יאיר פראנק: זה האתר האחוד, ששאל המבקר איפה.

<יאיר פראנק: הוא חי ועובד.

<יאיר פראנק: אראה לכם אותו עוד רגע בלייב.

<יאיר פראנק: לשם הלך הכסף.

<יאיר פראנק: פעולות בשרת התשלומים.

<יאיר פראנק: אזרחים עושים פעולות, משלמים אגרות, משלמים לעוזרת בית.

אורי מקלב: משלמים ביטוח לאומי על עוזרת בית.

<יאיר פראנק: גם הביטוח הלאומי, השירותים שלו מתארכים- - -

אורי מקלב: אמרת: משלמים לעוזרת בית.

<יאיר פראנק: נכון.

<יאיר פראנק: דרך שרת התשלומים הזה גם הביטוח הלאומי, על אף שאינו בדיוק גוף ממשלתי, יחידת סמך, לא מונחה רשות תקשוב, אנחנו עולים במספר הפעולות, עולים במספר הכסף, ואיפה המערכות הרוחביות?

<יאיר פראנק: הנה, תשתית רוחבית.

<יאיר פראנק: אנחנו שמים גם עמדות שירות.

<יאיר פראנק: אדוני היושב-ראש מכיר את הפעילות הזאת, את הקיוסקים של המידע.

<יאיר פראנק: גם פה האזרחים עושים יותר פעולות משנה לשנה, כי יש יותר שירותים.

<יאיר פראנק: והקיוסקים האלה בדרך כלל לאנשים שפחות מונגשים לעולם האינטרנט.

אורי מקלב: הדוח לא- - -

<יאיר פראנק: כן, הוא מדבר על פעולות מקוונות.

<יאיר פראנק: זה גם.

<יאיר פראנק: אני רוצה לקחת דוגמה בעולם התחבורה.

<יאיר פראנק: רק כדי להדגים איך הממשלה עובדת היום, נהג צעיר צריך לעבור ליווי משך שלושה חודשים על-ידי נהג בוגר.

<יאיר פראנק: עד ינואר 17' היה צריך למלא טופס או לשלוח אותו בדואר רשום או לשלוח אותו לרשות הרישוי כדי לקבל את רשיון הנהיגה שלו.

<יאיר פראנק: הבן שלי אחרי ינואר 2017 מילא טופס מקוון, דפוס בארי שלח לו את זה הביתה, הגיע הרשיון.

<יאיר פראנק: אדוני, אומר לך איפה הבעיה שלנו.

<יאיר פראנק: הבעיה שלנו כרגע, שיש לנו פוטנציאל שנתי של 150,000.

<יאיר פראנק: נראה איך נגיע לזה, אבל אנחנו נותנים שירות לא רק לאזרח הבודד אלא גם לחברות.

<יאיר פראנק: גם לארגונים.

<יאיר פראנק: אז אם היה צריך להעביר, למשל, בחברות ליסינג, היו צריכות לשלם אגרות לרכב, הן היו עם כל מאות או אלפי הרכבים שלהן הולכים אחד-אחד-אחד – היום יש שירות אחד שמאגד את זה קצה לקצה.

<יאיר פראנק: ואם נראה שאזרחי ישראל חידשו באינטרנט 650,000 רשיונות נהיגה ורכב ב-2014, השירותים הופכים להיות קצה לקצה, עושים את זה כבר 1.3 מיליון.

<יאיר פראנק: נכון, הפוטנציאל 4, יש לנו עוד לאן ללכת.

<יאיר פראנק: לכאן הולך הכסף.

<יאיר פראנק: רשת, הזכרת את דוח המבקר.

<יאיר פראנק: יש רשת כפולה.

<יאיר פראנק: יש רשת ממשלתית אחת שהוקמה ועובדת, ויש רשת שמחברת את הממשלה לבנקים.

<יאיר פראנק: וסתם ניתן דוגמה, מה עושים עם רשת המחברת את הממשלה לבנקים – אם עד 2016 היית צריך לבטל את המשכון, היית צריך ללכת לרשם המשכונות במשרד המשפטים, ללכת לבנק הלוך וחזור – היום הפעילות הזאת נעשית באופן מקוון קצה לקצה אוטומטית, אתה לא צריך ללכת.

<יאיר פראנק: אגב, בנק ישראל עושה שימוש ברשת הזו בשביל מכרזי מק"מ.

אורי מקלב: האם תמונת המצב שאתה מביא ממשרד התחבורה, שאני חושב שגם הציבור יודע שהוא נגיש – האם זה בגלל שמשרד התחבורה היה יעיל וטוב יותר, והוא שיתף פעולה, או זה קשור למשרד ראשון שלקחתם אותו לפעולה – שאלה אחת; השנייה – האם זו תמונת המצב ברוב משרדי הממשלה, או משרד התחבורה הוא מיוחד בשירותים היום הנגישים והמקוונים שלו?

<יאיר פראנק: ברגע שאמרתי שמספר השירותים הוא 613, זה ברור שזה חוצה משרדים.

<יאיר פראנק: כמובן, יש משרדים עם אוריינטציה מקוונת דיגיטלית יותר מאשר המשרדים האחרים.

<יאיר פראנק: אנחנו רואים במשרד התחבורה, אנחנו רואים ברשות האוכלוסין שעוברת מהפכה בכל הקשור לשירות מקוון לאזרחים.

<יאיר פראנק: אנחנו עושים את זה גם ברשות המסים.

<יאיר פראנק: עושה את זה הביטוח הלאומי, עושה את זה משרד המשפטים.

<יאיר פראנק: כל הגופים הגדולים בשירות – יש כששה, שבעה גופים כאלה, שהם במסה של השירות לאזרח, הגופים האלה עושים את העבודה, ועושים אתנו שיתוף פעולה מצוין.

<יאיר פראנק: יש מקומות שהחיים יותר מורכבים.

<יאיר פראנק: אני חייב לומר שאנחנו היום מנסים לפצח את החסמים ממתן שירות מקוון.

<יאיר פראנק: יש להבין שיש לא מעט שירותים שיש חובת התייצבות בפני פקיד בחוק.

<יאיר פראנק: למשל, צריך לתת ייפוי כוח לעורך דין שיעשה עבורך פעילות במקרקעין – הפעילות הזאת צריכה להיעשות פנים אל פנים מול פקיד מקרקעין, שיאשר שנתת לו את ייפוי כוח.

מיקי לוי: העברת בעלות לרכב.

<יאיר פראנק: נכון.

<יאיר פראנק: יש דוגמאות אחרות.

<יאיר פראנק: דוגמאות נוספות- - -

אורי מקלב: למה להגיש ערר על דוח תנועה, צריך לגשת לדואר, במכתב רשום, ולא בצורה מקוונת?

אורי מקלב: לא צריך להכיר פנים אל פנים.

<יאיר פראנק: בעקבות החלטת ממשלה – ולא רק בעקבותיה – יש היום פעילות ענפה של מטה ישראל דיגיטלית, שלנו ושל מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, לזהות את הגורמים הללו ולנסות לרדת מהם.

<יאיר פראנק: הרבה פעמים זה תורה בעל-פה שעוברת מבן לאב; זה לאו דווקא בגלל חוקים, אבל יש לנו חסמים.

<יאיר פראנק: למשל, אחד החסמים הוא נושא ההזדהות, כלומר לדעת שאתה זה אתה.

<יאיר פראנק: אם אתה רוצה לשלם אגרת רכב, לאף אחד לא אכפת שאני אשלם בשבילך, אבל להעביר את הבית שלך ממקום למקום, זה כבר פעולה שיש בה משמעות במסים, כי אם אתה בישוב שמזכה וכן הלאה.

אורי מקלב: דברים חריגים.

<יאיר פראנק: אנחנו חייבים לדעת שאתה זה אתה.

<יאיר פראנק: לצורך כך יש אפשרות אחת – לעבוד כמו שבנק עובד, ולבקש עכשיו מ-9 מיליון אזרחים להתייצב בפני פקיד ממשלתי, להציג תודה מזהה, לחתום על סטיפה – סליחה על הביטוי העממי הזה – של מסמכים, ואז זיהינו: אתה זה אתה.

<יאיר פראנק: אמרנו: כך לא נותנים שירות ב-2017.

<יאיר פראנק: אז גם את התהליך של לזהות שאתה זה אתה, אנחנו עושים את זה בצורה מקוונת.

<יאיר פראנק: הרמנו שירות, שינוי מען, שדורש את הרישום הזה להזדהות.

<יאיר פראנק: לא פרסמנו אותו בכלל, ומדצמבר עד לפני חודש 40,000 אזרחים כבר שינו את הכתובת כך.

<יאיר פראנק: כרגע הנושא הזה נמצא במכרז לתשתית שתיתן שירות לכל הממשלה, והחל מ-2018 נוכל לתת הרבה מאוד שירותים נוספים בגין זה שאפשר לתת את ההזדהות.

<יאיר פראנק: אנחנו פורצים עוד חסם.

אורי מקלב: איך תתבצע ההזדהות?

<יאיר פראנק: למשל, אתה מזין את מספר תעודת הזהות שלך, אנחנו מבקשים שתיתן לנו גם את תאריך ההנפקה.

<יאיר פראנק: אנחנו ניגשים למערכת רישום האוכלוסין, ובודקים את הזהות.

<יאיר פראנק: אחר כך אנחנו מבקשים ממך שתיתן לנו את מספר כרטיס האשראי שלך ומספר תעודת הזהות, ואנחנו הולכים לוודא שאותו דבר קיים גם ב- - - ושולחים לך סיסמה חד-פעמית.

אורי מקלב: אמרת שאתה רוצה לתת דוגמה בלייב, איך זה עובד היום.

<יאיר פראנק: עוד דבר אחד.

<יאיר פראנק: אמרתי קודם – אנחנו מדברים בהקלת הנטל הבירוקרטי לא רק על אזרחים אלא גם על עסקים.

<יאיר פראנק: אז אני רוצה לתת דוגמה ממערכת מסלול, שכבר עובדת לפחות שלוש שנים, שגם בה נעשית כל הזמן פעילות, ורק עולה.

<יאיר פראנק: בואו נסתכל על האתר רגע.

<יאיר פראנק: אני מראה כרגע בלייב.

<יאיר פראנק: זה עובד גם בכרום, עובד על טאבלטים, על כל הדברים.

<יאיר פראנק: זה גם אפילו עובד בערבית – רק זמני התגובה פה לא משהו, וגם באנגלית, אבל מפאת זמני התגובה, לא אמשיך לעשות זאת.

<יאיר פראנק: האתר הזה מדבר אל האזרחים בשפת השירותים.

<יאיר פראנק: גילינו להפתעתנו, שאת האזרחים זה לא בדיוק מעניין, מיהו הגוף הממשלתי שנותן לו את השירות.

<יאיר פראנק: הוא מדבר בשפת האזרחים.

<יאיר פראנק: ואם ניקח, למשל, מצב משפחתי, הורים וילדים – כשאני נכנס לתוך זה, נפתח בפניי כל השירותים האפשריים שקשורים לטובת הנושא הזה.

<יאיר פראנק: זה, למשל, כל האינדקס של הדברים שאתה יכול לעשות בתחום הזה, ואם אני נכנס עוד פנימה וכן הלאה – למשל, הריון ולידה, כל זה, זה עוד ועוד שירותים.

<יאיר פראנק: ואם אני נכנס להיריון ולידה, מה אנחנו רואים פה – יש פה רישום לשם נולד, ואני מזכיר – עושים את זה מול רשות האוכלוסין.

<יאיר פראנק: הנכד שלי בן שנתיים, והחתן שלי נתן לו שם – מחזיק אותו ביד, 24:00 בלילה, דרך הסלולר.

<יאיר פראנק: חוץ מזה אפשר לעשות פה, למשל, גם תביעה לתשלום דמי לידה, שזה בכלל הביטוח הלאומי.

<יאיר פראנק: האזרח רואה שירות, ולא מעניין אותו מי נותן את זה.

<יאיר פראנק: וזו תפישת העולם של האתר האחוד.

<יאיר פראנק: משרדי הממשלה מצטרפים לתוך האתר האחוד הזה בתוכנית מדורגת.

<יאיר פראנק: זה לא משהו שניתן לעשות אותו בדקה.

<יאיר פראנק: זו תוכנית מדורגת, שלוקחת לנו את הזמן, אבל גם מקומם של המשרדים לא נפקד.

<יאיר פראנק: בסוף המשרד רוצה לומר מה שעות הפתיחה שלו, יש לו הנחיות, יש לו הוראות.

<יאיר פראנק: אפשר להיכנס פה גם למשרדים, ולראות גם את הפעילות שעושים המשרדים.

<יאיר פראנק: ברשותכם, אעצור פה.

אורי מקלב: רוב המשרדים נכנסו לשלב האחיד?

<יאיר פראנק: אדוני, אני לא יודע לומר רוב המשרדים.

<יאיר פראנק: התשובה היא לא.

<יאיר פראנק: אבל אני כן יודע לומר שהנה המשרדים שהצטרפו – פה במצגת.

<יאיר פראנק: יש משרדים שאנחנו מורידים את האתר הישן שלהם.

<יאיר פראנק: למשל, רשות האוכלוסין – אין יותר אתר ישן.

<יאיר פראנק: מי שעכשיו כותב בגוגל רשות האוכלוסין, מגיע לחלק של רשות האוכלוסין בתוך האתר האחוד, והנה רשימת המשרדים שאנחנו נמצאים אתם היום בעבודה.

<יאיר פראנק: אלה משרדים גדולים.

<יאיר פראנק: משרד המשפטים – יש מאות רבות של שירותים ודפי מידע עצומים שצריך להעביר אותם.

<יאיר פראנק: אגב, אני מבקש שתראו שגם המשטרה בפנים.

<יאיר פראנק: אני מבקש שתראו שגם הנהלת בתי משפט בפנים.

אורי מקלב: המשטרה בהקמה.

<יאיר פראנק: המשטרה בתהליך הקמה.

<יאיר פראנק: הנהלת בתי משפט כבר בפנים, על אף שהיא לא שייכת, כידוע, לרשות המבצעת; הפרדנו אותם בדרך מסוימת, אבל יש את זה.

<יאיר פראנק: שקף אחרון, לאן הולך הכסף.

<יאיר פראנק: הכסף הולך להקים את השער האחוד לאתרי הממשלה – מה שהראיתי קודם.

<יאיר פראנק: הדבר הבא הוא להקים פלטפורמות ממשלתיות, מה שדיברו קודם – פרויקטי רוחב כמו מערכת סע"ר לניהול מסמכים, כמו שרת תשלומים, כמו שרת טפסים וכן הלאה.

<יאיר פראנק: הכסף הולך להקים הזדהות חכמה.

<יאיר פראנק: דיברתי על זה.

<יאיר פראנק: הכסף הולך להקים ענן ממשלתי.

<יאיר פראנק: זה נושא סבוך מאין כמוהו.

<יאיר פראנק: אנחנו לומדים את הסיפור הזה, מה קורה בעולם.

<יאיר פראנק: אין אף מדינה נכון להיום, שיש לה ענן ממשלתי פרטי, כי אנחנו לא יכולים לקחת את המידע הממשלתי, לשים אותו באמאזון, שהשרתים שלו יישבו בדובאי – אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

<יאיר פראנק: לשם אנחנו חותרים.

<יאיר פראנק: יש לנו רשתות התקשורת, את הקשר למול המגזר העסקי.

<יאיר פראנק: יש לנו מוקד – אנחנו במכרז כרגע על מוקד טלפוני שיענה לאזרחים.

<יאיר פראנק: סטנדרטים ומשילות – מה שהזכרת קודם, שציטטת את דוח המבקר – הראינו 78 הנחיות, שזו תוכנית רב-שנתית לגבש אותן.

<יאיר פראנק: יש לזכור – יש לנו היום 35 הנחיות בתוקף.

<יאיר פראנק: אי-אפשר לבוא יום אחד, ולהפוך את העסק על פניו.

<יאיר פראנק: לוקח זמן להטמיע את זה, לוקח זמן להכיר את השיטות החדשות.

<יאיר פראנק: אנחנו בתהליך הטמעת כל הדברים הללו, ושכל הדברים הללו יעבדו.

<יאיר פראנק: לבסוף אני רוצה לצטט סעיף 42 של המבקר.

<יאיר פראנק: המבקר היה הגון, ובסעיף 42 הוא כתב:

<יאיר פראנק: מאז הקמת רשות התקשוב הממשלתי בתחילת 2015, ומינויו של ראש רשות התקשוב הממשלתי במאי 2015 – זה אני – יש התקדמות ניכרת בעשייה בתחום התקשוב הממשלתי בתחום הרבים.

<יאיר פראנק: הדבר בא לידי ביטוי בין היתר בנושאים אלה: פרסום תוכנית אסטרטגית של תוכנית התקשוב – הוא כותב את זה – לשנים 2018-2016, הקמת האתר האחוד – הוא כותב את זה – שיארח את אתרי האינטרנט של משרדי הממשלה במתכונת אחידה, כדי להנגיש את המידע הממשלתי לציבור באופן נוח ופשוט.

<יאיר פראנק: גיבוש מדיניות בנושא הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים, גיבוש מדיניות בנושא העברת מידע בין גופים ציבוריים, הקמת רשת תקשורת פנים ממשלתית, שתאפשר חיבור בין משרדים.

<יאיר פראנק: סיימתי.

אורי מקלב: עוד שאלה אחת לגבי התקציב.

אורי מקלב: אתה נמצא בתקציב חסר?

אורי מקלב: אתה נמצא פה בתקציב שלא ממומש?

<יאיר פראנק: לא נמצא פה נציג אגף התקציבים, אז אני יכול לומר את שבחו של אגף התקציבים שלא בפניו.

<יאיר פראנק: אגף התקציבים הוא שותף אסטרטגי.

אורי מקלב: יש לך מגבלה תקציבית?

<יאיר פראנק: אין לי מגבלה תקציבית.

<יאיר פראנק: יש לנו שותפים נהדרים.

אורי מקלב: אנחנו מוכנים להיות שותפים לעזרה.

אורי מקלב: לא באנו רק לבקר.

אורי מקלב: אנחנו לא המבקר.

אורי מקלב: אנחנו רוצים הרי לקדם.

אורי מקלב: אין לנו עניין לבקר אלא לקדם.

<יאיר פראנק: רווית לחשה לי באוזן – ב-2016 ניצלנו 97% תקציב לדברים האלה.

אורי מקלב: עוד משהו, ברשותך.

אורי מקלב: זרקת בקריאת ביניים על דפדפנים.

אורי מקלב: היתה החלטת ממשלה מ-2007 על תאימות דפדפנים?

אורי מקלב: הרוב אומרים לי שרוב המשרדים עובדים בכניסה הישנה, ודרך גוגל כרום אי-אפשר להיכנס לזה.

<יאיר פראנק: נכון.

<יאיר פראנק: יש לנו עדיין סט של טפסים ישנים, שעובדים באקספלורר של מייקרוסופט, שמודבק להם סרגל, שהיתה מחשבה בעבר לתת אפשרות שלא לעבוד כשאתה מקוון, לא חשוב.

<יאיר פראנק: אנחנו מסבים את כל השירותים האלה.

<יאיר פראנק: האתר האחוד, כל מה שנכנס, עובד בכרום, עובד בספארי, עובד בכל פלטפורמה אפשרית.

<יאיר פראנק: אנחנו שמנו לעצמנו כלל שבכל מקום שיש דפדפן שבארץ עובד מעל 10%, אנחנו נתמוך בו.

<יאיר פראנק: ויש לנו גוגל אנליטיקס, שזה כלי נפלא – לא רוצה להלאות אתכם ולהראות לכם סטטיסטיקות באון ליין – שמראה לנו את זה, ואכן שוב, גם את רומא לא בנו ביום אחד.

<יאיר פראנק: יש להבין – בגלל שממשלת ישראל – ואני רוצה לומר מילה טובה על קודמיי – בגלל שממשלת ישראל התחילה משירותים מקוונים מזמן, יש לה מאגר לא קטן של שירותים מקוונים בטכנולוגיה בעייתית.

<יאיר פראנק: אנחנו מסבים אותה היום.

<יאיר פראנק: הטכנולוגיות החדשות במקביל לפיתוח השירותים החדשים – הטכנולוגיות החדשות.

אורי מקלב: אני לא אוכל לברוח לפקסים, שחבר הכנסת מיקי לוי הרבה מעלה אותם – התיאורים שלו בתוך המליאה ובוועדות.

אורי מקלב: התקדמנו בעניין הזה?

<יאיר פראנק: הממשלה החליטה בינואר 2016 החלטת ממשלת 1008, שבכל מקום שכתוב מספר פקס, חייב שיופיע שם גם כתובת אימייל.

<יאיר פראנק: אנחנו אוכפים את זה חזק בנושא האתר האחוד.

<יאיר פראנק: פקיד ממשלתי שמבקש היום מאזרח: שלח לי פקס – וכולנו יודעים שאי-אפשר למצוא את המכשיר הזה; יש לי אחד כזה במוזיאון, להראות לנכדיי – לא עושה את עבודתו נאמנה, ותלונה על הדבר הזה היא תלונה למול מנכ"ל המשרד.

אורי מקלב: מה הסמכויות שיש לך על משרדים שלא עומדים בקצב, בתוכנית העבודה שלך?

<יאיר פראנק: אין לרשות התקשוב נבוט, אבל יש, נקרא לזה, נבוטון.

<יאיר פראנק: יש חובת היוועצות עם רשות התקשוב, על המשרדים, על מנכ"לי המשרדים, באותה החלטה 2097, על מנכ"לי המשרדים ועל המנמ"רים, שכשהם רוצים לצאת לפיתוח מערכות חדשות או דרישות כספיות חדשות – מעל, כמובן, היקפים רלוונטיים – יש להם חובת היוועצות עם רשות התקשוב.

<יאיר פראנק: פעם אחת במסגרת אותה חובת היוועצות אנחנו עשינו כבר שני מחזורים שבו המשרדים ויחידות הסמך מגישים לנו את תוכניות העבודה.

<יאיר פראנק: אנחנו בתהליך סדור נותנים חוות דעת למנכ"לים.

<יאיר פראנק: שוב אומר – אם מנכ"ל בוחר אחר כך שלא לפעול לפי חוות הדעת, אין לי היום יכולת נבוט לתת לו בראש.

<יאיר פראנק: אני חייב לומר שאנחנו לא מגיעים לדו-קרב הזה.

<יאיר פראנק: עיקר העסק שלנו הוא לרכוש את הנפשות, לשתף אתנו פעולה ולעשות עוד- - -

אורי מקלב: עוד שאלה אחת.

אורי מקלב: לגבי ועדת השרים לענייני תקשוב, אתה לא יכול לענות על זה, אבל יש ועדת שרים שהגדירו אותה, שהחליטו עליה, עם שמות, מי נמצא בה?

מיקי לוי: ראוי שהוועדה תשלח מכתב למזכיר הממשלה בטענה הבסיסית שוועדת שרים מיום החלטת הממשלה לא התכנסה ולו פעם אחת.

אורי מקלב: אני רציתי לשאול, אם למה לא התכנסה, או אם הקימו אותה, ואני לא יודע איך לכתוב את המכתב.

<יאיר פראנק: כפי שאתה מבין, ענינו באופן פורמלי למבקר המדינה.

<יאיר פראנק: אני לא יכול לענות מעבר לזה.

<יאיר פראנק: אבל אני רק יכול לומר שפורום הממשלה פעם אחת קיים דיון בתוכנית האסטרטגית, פעם שנייה קיים דיון בנושא החלטת ממשלה 1933, שמדברת על פתיחת מאגרי המידע ומדיניות של ask once של האזרחים.

<יאיר פראנק: הממשלה קיבלה את ההחלטה של אותה 1008 שדיברנו על נושא הפקסים.

<יאיר פראנק: הממשלה אישרה את תוכנית הפעולה בתחום הממשל הפתוח.

<יאיר פראנק: אני גונב רגע ליעל את ההצגה – הממשלה ביום ראשון אישרה את התוכנית הלאומית של ישראל דיגיטלית.

<יאיר פראנק: המדינה פועלת.

אורי מקלב: שנייה.

אורי מקלב: לא התייחסתי לכך – יש לי פה קישור לאתר אנשים ומחשבים.

אורי מקלב: אתה נמצא פה, יהודה קונפורטס.

אורי מקלב: פה אתה כותב שהממשלה כן אישרה את התוכנית של גילה גמליאל.

<יאיר פראנק: ביום ראשון האחרון.

אורי מקלב: כלומר יש התקדמות.

אורי מקלב: לפני שאתן לך, חבר הכנסת מיקי לוי, להתייחס, חשוב לי לשמוע את יעל צח ממטה ישראל דיגיטלית.

אורי מקלב: את הנציגה של המשרד שלך?

<יעל צח: כן, אני סגנית ראש מטה ישראל דיגיטלית.

אורי מקלב: ומיהו ראש המטה?

<יעל צח: שי-לי שפיגלמן.

<יעל צח: היא לא יכלה להגיע מסיבות אישיות.

אורי מקלב: מן הראוי גם להודיע, שנדע מי המוזמן, ומי לא מגיע מסיבות כאלה או אחרות, לסדר.

אורי מקלב: בבבקשה.

<יעל צח: ההצגה של רשות התקשוב היתה ממצה גם מבחינתי.

<יעל צח: רק אולי נשיב בנקודות שחבר הכנסת העלה.

<יעל צח: ראשית, התקשוב הממשלתי ומטה ישראל דיגיטלית אלה שתי יחידות שונות, עם סמכויות ותפקידים שונים, שמעוגנות בהחלטות ממשלה.

<יעל צח: לא מדובר בשתי יחידות שעוסקות בתחום התקשוב אלא בנושאי פעולה שונים.

קריאה: תסבירי, בבקשה.

<יעל צח: אין בעיה.

<יעל צח: הנושא הזה, אגב, כבר הוצג פה בעבר – ודאי יו"ר הוועדה זוכר.

<יעל צח: מיזם ישראל דיגיטלית הוא החלטת ממשלה, 1046, משנת 2013, ומשמעו לקדם מדיניות לשימוש בטכנולוגיית מידע ותקשורת כדי לקדם יעדים רחבים – צמיחה מכלילה, צמצום פערים, צמצום בירוקרטיה וכו'.

<יעל צח: למיזם הלאומי יש שותפים רבים ומרובים.

<יעל צח: מרבית משרדי הממשלה, או לפחות המשרדים הגדולים, שותפים למיזם, יחידות סמך שונות.

<יעל צח: גם התקשוב הממשלתי הוא שותף מאוד משמעותי בקידום המיזם הלאומי.

<יעל צח: לכל אחד מהשותפים שלנו יש תפקידים מוגדרים – שוב, כך לפי החלטות ממשלה.

<יעל צח: לתקשוב הממשלתי יש שני תפקידים, או אולי נלך צעד אחד אחורה – המיזם הלאומי פועל בשני כיווני פעולה: אחד, בוורטיקלים שהממשלה הגדירה – למשל, בתחום החינוך הדיגיטלי, הבריאות הדיגיטלית, רווחה וכו'; בין היתר גם תחום הממשל הזמין – מייד אומר על זה מילה; ובתחומים רוחביים – בתחום ההון האנושי, בתחום שיפור רגולציה בעידן הדיגיטלי, התאמת הרכש, תשתיות טכנולוגיות וכו'.

<יעל צח: לתקשוב הממשלתי יש שני אזורי פעולה מאוד מובחנים: כפי שאמרתי, ורטיקל של ממשל זמין באחריות התקשוב, יחידת ממשל זמין – זה אחריות התקשוב במסגרת המיזם, כמו שאחריות על חינוך דיגיטלי זה אחריות משרד החינוך.

<יעל צח: בתחום הנדבכים הרוחביים, גם – כל נושא התשתיות הטכנולוגיות שיאיר הציג, גם כן באחריות התקשוב.

<יעל צח: לכן כאמור מדובר בשתי יחידות שונות.

<יעל צח: גם התפקידים מובחנים.

<יעל צח: בסוף מטה ישראל דיגיטלית הוא מטה תיאום, תכלול קטן, שנועד להניע את כל השותפים קדימה במסגרת אותה תוכנית שאושרה רק השבוע בממשלה.

<יעל צח: לתקשוב יש סמכויות נרחבות – גם כרגולטור, גם כיחידת ביצוע מאוד משמעותית, גם כאסטרטג בתחומו.

<יעל צח: אין מה להשוות.

<יעל צח: אולי בסוף התחומים הדיגיטליים והטכנולוגיים זה נשמע אותו דבר, אבל זה לא אותו דבר.

<יעל צח: עוד דבר מאוד משמעותי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק – קודם כל התוכנית האסטרטגית, שגובשה על-ידי תקשוב, והתוכנית הדיגיטלית הלאומית מסונכרנות ביניהן.

<יעל צח: הושקע הרבה מאוד מאמץ כדי לוודא שזה מתואם עד הקצה.

<יעל צח: אנחנו משתפים בתוכניות העבודה שלנו, אנחנו נפגשים גם בצורה- - - וגם באופן ספציפי סביב פרויקטים משותפים.

אורי מקלב: בהמשך, אם יהיו שאלות, נשמח שתעני.

אורי מקלב: חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: אדוני מנהל הרשות, מה שהראית כאן זה מרשים, אבל זה לא מה ששאלתי, עם כל הכבוד.

מיקי לוי: אם אתה רוצה, אעביר לך את ניירות העבודה שלי, ותביאו תשובות לוועדה עצמה.

מיקי לוי: אתן לך דוגמה.

מיקי לוי: בהחלט מרשים הכמות והכניסות, אבל לא זה מה ששאלתי.

מיקי לוי: העליתי מתוך הדוח דברים שהם יותר מהותיים – למשל, בידי רשות התקשוב אין עדיין תמונה מערכתית מקיפה על מצבם של כל הפרויקטים בנושא התקשוב, אלא תמונת מצב על הסיכונים בנושא התקשוב.

מיקי לוי: הרשות מעורבת באופן חלקי בפיקוח על הפרויקטים, הרשות טרם גיבשה מתודולוגיה, מרבית השירותים הממשלתיים שניתנים אינם מקוונים, ועוד אני יכול להמשיך עכשיו – דברים שכבר אמרתי.

מיקי לוי: שלוש שנים לאחר מועד החלטת הממשלה, מטה ישראל דיגיטלית – מה שהראית לי כאן

מיקי לוי: זה מערכת שלמה של שירותים.

מיקי לוי: למה אין מנהל סיכונים?

מיקי לוי: למה לא יצאו יועצים?

מיקי לוי: יש לי כאן שאלות שלא קיבלתי עליהן תשובות.

מיקי לוי: נחמד שנכנסים ועושים רשיונות.

אורי מקלב: איך נראה לך, אם ב-2018, המבקר יוציא דוח נוסף על הסעיפים הללו, איך ייראה הדוח?

<יאיר פראנק: אנחנו הגבנו לדוח המבקר.

<יאיר פראנק: הצבענו על המון אי-דיוקים במה שנכתב.

<יאיר פראנק: שאלת אותי על מתודולוגיה.

<יאיר פראנק: 33 הנחיות מתודולוגיות בתוקף – אמרתי את זה.

<יאיר פראנק: אנחנו חושבים שהמבקר טעה בלא מעט נושאים ממה שהוא כתב.

מיקי לוי: אפשר לקבל בבקשה, אדוני, ברשותך, אולי דרך הוועדה עצמה, את תגובת מנהל הרשות למבקר המדינה?

מיקי לוי: ארצה לעבור עליה, ולקבוע פגישה עם מבקר המדינה.

מיקי לוי: אני לא בא בשביל הביקורת; אני בא כי אני מודאג.

מיקי לוי: אני לא בא לא לבקר אותך ולא להצביע.

מיקי לוי: אני בא כי אני מודאג ומבקש שיפורים.

מיקי לוי: בגלל שמדובר בכסף ציבורי, בגלל שצריך לקחת את ישראל דיגיטלית למקום אחר.

מיקי לוי: אתם בדרך הנכונה, אבל לטעמי לא מספיק.

מיקי לוי: לכן או אתן לך את ניירות העבודה שהכנתי, או תעבירו בבקשה – גם אעביר לך את מה שהכנתי לעצמי, ועוד בקשה: אני מבקש בכל שנה, ברבעון ראשון או שני – כפי שתחליט – או פעמיים בשנה – תבוא לכאן הרשות, ואני מבקש לקבל – זה נושא כבד – לאן מובילים את המדינה מבחינה טכנולוגית.

מיקי לוי: יש עוד כמה חברי כנסת שלא יכלו לבוא היום, ויש להם עניין בתחום הזה.

מיקי לוי: תבואו לכאן, תכינו לנו חומר שתשלחו אלינו לפני כן – אני לפחות מהלומדים.

מיקי לוי: אם היושב-ראש יסכים למה שאני מבקש- - -

אורי מקלב: כפי שאמרת, כפי שדיברנו, אנחנו מעוניינים לקדם את הדברים.

אורי מקלב: אנחנו לא אמונים, לעקוב אחר ביצוע דוח מבקר.

אורי מקלב: זו ועדה אחרת, בסדר-היום שלה.

אורי מקלב: אנחנו מעוניינים בתכל'ס לראות מה קורה.

אורי מקלב: אנחנו עושים את זה בכל מיני אופנים.

אורי מקלב: אנחנו מקיימים דיון על עמדות באופן נפרד, אנחנו מקיימים דיון על ממשל זמין, מקבלים דוח של ממשל זמין, אבל אומר בדברי הסיכום – נעקוב יותר.

אורי מקלב: מטבע הדברים, ארצה שנקבע זמנים שנרצה לראות את ההתקדמות, ואני רוצה להזמין משרדים ממשלתיים – אני לא אומר את זה, וזה בסדר גמור, אבל אני בטוח שיש משרדים ממשלתיים שלא עומדים בקצב שאתה מבקש מהם, או לא משתפים פעולה בכלל.

אורי מקלב: אני חושב שאתה עומד ביכולות שיש לך, אבל אני חושב שגם יש דברים ציבוריים שצריך להיחשף.

אורי מקלב: הכוח שלנו הוא סמכות הפיקוח שלנו.

אורי מקלב: אני לא צריך אותך – סליחה – כדי לפקח על המשרד, כדי לשאול את המשרד מה הוא עושה בעניין הזה.

אורי מקלב: כוועדת מדע וטכנולוגיה אני יכול לקרוא למשרד עצמו ולשאול אותו, איפה אתה נמצא בנגישות.

אורי מקלב: כי אני וחברי כנסת רבים מקבלים את הפניות על נגישות ועל ממשל זמין ועל כל ההנגשות.

אורי מקלב: הם לא יודעים מה זה ראשי רשות.

אורי מקלב: הם יודעים: המשרד הזה והזה – לא עונים ולא מגיבים וצריך לבוא באופן אישי.

אורי מקלב: ואנחנו באמת רוצים לקחת את המשרדים, ולראות איפה אתם נמצאים – ביישום, בהטמעה.

אורי מקלב: אתה אומר שיש לך הנחיות.

אורי מקלב: היישום הוא הקריטי.

אורי מקלב: הלוואי שיספיקו מה שיש לך.

אורי מקלב: אתה צריך עוד הנחיות, אבל בוא נראה מה שיש לך כבר הנחיות, איך זה מיושם ובאיזו מהירות.

אורי מקלב: ועוד דבר – ואת זה אמר גם מיקי בדברי הפתיחה – הממד של הזמן פה – יש אפשרות, שאם ניקח את זה עוד שנה או שנתיים, זה דברים היסטוריים בחלק מהדברים.

אורי מקלב: אנחנו מצפים למהירות תגובה הרבה יותר מהירה.

אורי מקלב: אחרת אנחנו מאבדים הכול.

<יאיר פראנק: כמובן, נשמח לבוא ולהציג, ואני יותר מאשר מברך על זה שנעלה הילוך בפעילות הפרלמנטרית בביצוע הדבר הזה.

<יאיר פראנק: רק אומר שדרך מנהלת הוועדה נעביר שני מסמכים כרגע: אחד, נותן את תמונת מצב הפרויקטים העיקריים בממשלה – מסמך שלא הכנתי לטובת הדיון הזה, אלא מסמך שמרכז את התהליך שדיברתי עליו של היוועצות תוכניות העבודה שלנו.

<יאיר פראנק: נעביר אותו.

<יאיר פראנק: הוא מוכן, והופץ למשרדי הממשלה לפני כשבועיים על תוכניות 2017; ונעביר לוועדה גם את ההתייחסות שלנו ששלחנו למבקר.

<יאיר פראנק: נשמח, אדוני, לבוא מתי ואיפה שתקרא לנו, דרך מנהלת הוועדה נעביר את זה?

אורי מקלב: אם עוד מישהו רוצה להתייחס, שיעביר למנהלת הוועדה בקשה.

אורי מקלב: משרד הביטחון, בבקשה, דן אייל.

<דן אייל גזית: תודה.

<דן אייל גזית: בשם משרד הביטחון, שהוא לא מונחה לפי החלטת הממשלה, בעניין, אבל משרד הביטחון מאוד חזק בתחום השירותים המקוונים, וזימנו אותנו לדיון, אז ראוי להציג לוועדה שמשרד הביטחון פעל בשנים האחרונות בהיקפים של מעל 20 מיליון שקל בשנים האחרונות לטובת שירותים מקוונים.

<דן אייל גזית: משרד הביטחון משרת למעלה מחצי מיליון אזרחים, אוכלוסיות שונות – החל מספקי המשרד, דרך חיילים משוחררים, עובדים בשירות ביטחון, זכאי שיקום נכים, משפחות שכולות ועוד אוכלוסיות, דרך הציבור הרחב, אם זה ארכיון צה"ל או שירותים אחרים שהמשרד מעניק.

אורי מקלב: אתה מדבר על מידע או על שירותים ממש?

<דן אייל גזית: שירותים ממש.

<דן אייל גזית: יש שירותי חיפוש, יש שירותים של להגיש בקשה לארכיון לקבל מידע, למשל, יש שירותים להגיש מועמדות למשרד דרך האינטרנט – דברים כאלו.

<דן אייל גזית: רוב האתרים של המשרד – יש לנו קרוב ל-20 אתרים באינטרנט- - -

אורי מקלב: עובדים עדיין בפקסים?

<דן אייל גזית: אנחנו מנסים לעבוד בלי פקסים, הכול מקוון.

<דן אייל גזית: עשינו לאחרונה מאמצים גדולים בכל נושא הנגישות ובכל נושא ההתאמה למובייל, שהושקע בזה הרבה כסף כדי להפוך את האתרים המרכזיים שלנו לאתרים שתומכים בשירותים הללו.

אורי מקלב: יש לכם נגישות, אבל המסה הקריטית זה משרדים כמו ביטוח לאומי, משרד המשפטים, רשות המסים ועוד משרדים שבחיי היום-יום הם נגישים.

אורי מקלב: תרצה לתת דוגמה משירות לציבור שהנגשתם אותו?

<דן אייל גזית: למשל, עשינו מהפכה בכל נושא הייצוא.

<דן אייל גזית: זה עלה בוועדה אחרת בכנסת – כל נושא הייצוא הביטחוני.

<דן אייל גזית: היתה פה רחלי.

אורי מקלב: זה לא רק שינוי של נגישות אלא גם שינוי של נהלים, התאמות.

<דן אייל גזית: לגמרי.

<דן אייל גזית: עשינו שם מהפכה לגמרי, מתהליכים שהיו לגמרי ידניים, והיום כל התהליכים הממוחשבים של היצואנים- - -

אורי מקלב: חוץ מהצעת החוק של חבר הכנסת מיקי לוי, בהגשת מכרזים – שם ביקשתם הארכה קצת גדולה, אבל גם לכם אישרנו – עד סוף 18', אני חושב.

<דן אייל גזית: אני חושב שאנחנו משקיעים בזה המון מאמצים, וכל הנושא של משרד ללא נייר, המנכ"ל מנחה אותו.

<דן אייל גזית: הוא כבר כמה שנים בראש סדר העדיפויות.

<דן אייל גזית: שהוועדה תדע שזה המצב.

אורי מקלב: יש גם דברים טובים.

אורי מקלב: יפה מאוד, מרשים מאוד.

אורי מקלב: זו דוגמה טובה.

אורי מקלב: מר יוסף הירש, בבקשה.

<יוסף הירש: שמי יוסי הירש.

<יוסף הירש: אני גמלאי של משרד מבקר המדינה.

<יוסף הירש: כפי שציינתי, אני לא מייצג את משרד מבקר המדינה, ומודה ליושב-ראש על זימוני.

<יוסף הירש: אני בחמש השנים האחרונות לעבודתי במשרד מבקר המדינה הייתי אחראי על מעקב אחר תיקון ליקויים.

<יוסף הירש: היה לי כבוד לפגוש חלק מהאנשים שיושבים פה.

<יוסף הירש: כמה הערות תהליכיות.

<יוסף הירש: קודם כל, משרד מבקר המדינה הוא כלי פיקוח של הכנסת על פעולות הממשלה, לפי חוק יסוד: מבקר המדינה.

<יוסף הירש: כלומר הוא הגוף המוסמך לתת את העובדות לכנסת ישראל.

<יוסף הירש: לכן כעיקרון, אין ויכוח עקרוני בין מבוקר למבקר, כאשר המבקר קובע את הממצאים העובדתיים.

<יוסף הירש: אני עבדתי 41 שנה במשרד מבקר המדינה.

<יוסף הירש: עברתי שבעה מבקרים, ואולי במשך 41 שנה נמצאה חצי שגיאה – ואני מדגיש את העובדה חצי שגיאה, ובהזדמנות אפרט לכם למה זה חצי שגיאה ולא שגיאה שלמה.

<יוסף הירש: האמינות של משרד מבקר המדינה היא שם דבר, וכאן הדברים לפעמים קצת הופכים למרמס.

<יוסף הירש: אומרים, חבר הכנסת מיקי לוי – הוא מסתמך על דוח מבקר המדינה.

<יוסף הירש: זה לא ממצאים של חבר הכנסת מיקי לוי אלא ממצאים של דוח מבקר המדינה.

<יוסף הירש: אז קודם כל אני רוצה להציע, כדי גם לשמור על האיזון, שתהיה ועדה משותפת בנושא אד הוק, שהוא מאוד חשוב- - -

אורי מקלב: מר הירש, ניסינו- - -

<יוסף הירש: כביכול שמשרד מבקר המדינה כותב דברים מגוחכים – כך זה משתמע.

<יאיר פראנק: בעיני המפרש.

אורי מקלב: גם ועדת הביקורת רצתה לעשות ועדה משותפת בעניין הזה, אבל בתהליך הזה, של דיון מהיר, אי-אפשר לעשות ועדה משותפת.

אורי מקלב: זה רק משהו טכני.

מיקי לוי: ברבעון הראשון בשנה הבאה או מתי שיושב-הראש יחליט שתהיה ועדה משותפת כדי שהמבקר יבוא הנה- - -

<יוסף הירש: בדרך כלל כשאני יושב עם המבוקרים, גם כדי לשפר את התקשורת עם המבוקרים, אני נוהג לספר מה שאמא שלי המנוחה, כשהיתה בחיים, כשהייתי בא לבקר אותה, היתה מתחילה לבקר אותי, ומספרת את כל הדברים שהיא לא מרוצה ממני.

<יוסף הירש: ובסוף הייתי שואל: ומהם הדברים החיוביים?

<יוסף הירש: היא היתה עונה: זה טבעי, על זה לא מדברים... אז קודם כל, מבקר המדינה תפקידו לבקר ולהצביע על הליקויים, ואם המבוקרים לא מפנימים את הליקויים, זה לא מתכון לתיקון ליקויים; זה מתכון לוויכוחים.

<יוסף הירש: אז יכול להיות שיש ויכוח, אם זה 40% או 50%, ואני כאן הצטיידתי בהערות של ראש הממשלה, שכתוב בהן ש-40% מהמשרדים לא עברו לשרת המרכזי.

<יוסף הירש: לכן חשוב לדעת מה התפקיד של כל אחד.

<יוסף הירש: יש גם פתיח של בנימין נתניהו, שאומר: אנחנו מתקנים את הליקויים, וזה התפקיד שלנו, אז התפקיד הוא לתקן את הליקויים ולא להתווכח על עובדות.

<יאיר פראנק: מי אמר שזה לא קורה?

<יוסף הירש: אני שמח מאוד, אבל השתמע שמבקר המדינה לא מדייק.

<יאיר פראנק: לא יודע מה השתמע.

<יאיר פראנק: אמרתי שאנחנו חושבים שיש אי-דיוקים במה שאמר המבקר, ויחד עם זאת, יש דברים חכמים ונכונים – ורובם כאלה.

<יאיר פראנק: יש תוכנית תיקון ליקויים, מוגשת במשרד ראש הממשלה.

אורי מקלב: יאיר, אמרת את זה בפעם השנייה ולא הראשונה.

אורי מקלב: לכן הוא רצה לומר, לאור, נאמר, הביקורת השנייה של חבר הכנסת מיקי לוי, הוא אמר לו: אני לא יכול לענות לך על הכול כי חלק מהדברים הם לא מדויקים.

אורי מקלב: אבל אני חושב שצריכים לקבל את דברי המבקר.

אורי מקלב: אנחנו הרי רוצים ביקורת בונה.

אורי מקלב: אנחנו לא רוצים להתווכח – מהוויכוחים לא יוצא שום דבר.

אורי מקלב: דימוי, הוא אומר – אני מקבל את כל הביקורת, אבל לא כל הביקורת – השתנתה, וגם לא כולה מדויקת.

אורי מקלב: בעיני המבקר, זה ככה.

אורי מקלב: בעינינו, התשובות שלנו אחרות, כמו למשל, שהביקורת שוועדת השרים לא ישבה, זו יכולה להיות ביקורת, או הפיצול, אם יש ביקורת כזו – יכול להיות שהיא נכונה, אבל יש גם צד שני.

אורי מקלב: יש דברים שגם כשהביקורת נכונה – סיפר לי אחד שהיה מבוקר עכשיו, של משרד רואי חשבון – עמותה או משהו – על צורת ניהול ספרי החשבונות הוא ביקר אותו.

אורי מקלב: הוא אמר: אבל איך אתה מבקר אותי?

אורי מקלב: ההנחיות של רואה החשבון הן כאלה.

אורי מקלב: הוא מבקר אותו – את הפחת אתה לא שמת פה, שמת שם.

אורי מקלב: אומר: הלכתי וראיתי איך הוא המגיש כרואה חשבון בתפקידו האזרחי הרגיל, איך הוא מגיש את הדוחות שלו.

אורי מקלב: הוא מגיש על מה שהוא מבקר אותי.

אורי מקלב: כשהוא צריך לבקר, הוא מבקר, הוא אומר: אתה צריך לשים את הפחת כאן – אלה דברים מקצועיים.

אורי מקלב: כשהוא מגיש את זה, הוא גם עושה כמוני, אבל לפעמים, יש מושג שכשאתה אומר את הביקורת, אתה צריך לחדד את המסר.

אורי מקלב: אבל ההתנהלות ומה ההכרח, או אם אתה רוצה אמת לפעול ולעשות, אתה פועל בדרך הזו.

אורי מקלב: לפעמים חלק מהביקורת גם צריכה לחדד את הדברים כדי להציף אותם.

אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו רוצים להגיע למצב שמייעל ורואה את כל התמונה, לכן כשרואים את התמונה כולה, הדברים משתנים.

אורי מקלב: יהודה, משפט סיום.

<יהודה קונפורטס: יהודה קונפורטס, אנשים ומחשבים.

<יהודה קונפורטס: אני מדבר כאזרח.

אורי מקלב: ודאי.

אורי מקלב: גם מר הירש דיבר כאזרח.

<יהודה קונפורטס: אני מכסה את הנושא הזה כבר עשרים שנה, ולצערי זה לא הדוח הראשון.

<יהודה קונפורטס: היו כל מיני דוחות בנושא הזה.

<יהודה קונפורטס: חבר הכנסת מיקי לוי, קודם כל יפה מאוד שלקחת על עצמך את הנושא הזה – אני מקווה שתתמיד בו, כי הם לא הבעיה שלך.

<יהודה קונפורטס: הנושא של התקשוב הממשלתי באופן כללי, וכאן יש בעיה חמורה מאוד של משילות.

<יהודה קונפורטס: הוא אמר את זה בעדינות, כי הוא פקיד ממשלתי, ולא יכול להגיד.

<יהודה קונפורטס: יש בהחלט משרדי ממשלה – ואני יודע את זה גם משיחות עם מנמ"רים ואחרים – שהם יכולים להציע לו מה שהם רוצים.

<יהודה קונפורטס: המנכ"ל, זה לא מעניין אותו, והוא לא מבין את זה, ופשוט לא מבצע את זה.

<יהודה קונפורטס: אין שום גוף בממשלה – ראש הממשלה ואחריו – שיכול להגיד ולחייב את המשרדים לבצע את הדברים האלה.

<יהודה קונפורטס: אז הם עושים המון עבודה יפה, וזה חשוב, וכל השירותים האלה הם מעולים, אבל כל עוד אין סמכות – וזה צריך ללכת דרך השרים, דרך המשרדים ולא דרכם – ככה זה יימשך כל הזמן כי הם יכולים להמליץ ולעשות המון דברים.

<יהודה קונפורטס: ברגע שזה לא נעשה – ועובדה – גם דוח מבקר המדינה מדבר על המערכות – אתה ציטטת?

<יהודה קונפורטס: – שלא חוברו למרכב"ה.

<יהודה קונפורטס: כמה שנים מערכת מרכב"ה קיימת, ועדיין יש משרדי ממשלה שלא התחברו?

<יהודה קונפורטס: למה – כי הם לא רוצים, כי לא בא להם, כי יש להם מיליון דברים אחרים.

<יהודה קונפורטס: אז בקיצור, זו בעיית המשילות.

<יהודה קונפורטס: על כך צריך לבקר את הממשלה.

<יהודה קונפורטס: אני חושב שהרעיון שהצעתם פה הוא מעולה – משרדים שלא עומדים בקצב שצריך, פשוט להביא לפה את המשרדים, את המנכ"לים עצמם.

<יהודה קונפורטס: אדוני הנכבד, למה אתה לא עושה את זה?

<יהודה קונפורטס: שמישהו ייתן לו בראש, והכנסת תיתן לו בראש, אז אולי הדברים, ברבעון השני, אני חושב, יהיו יותר בהירים.

<יהודה קונפורטס: ספציפית לכל מה שהמבקר אמר- - -

מיקי לוי: תאמין לי, זה לא מספיק.

מיקי לוי: היושב-ראש יעשה, כנראה, ועדה משותפת עם ועדת ביקורת המדינה, ואז – יש לנו מהלכים – הוא חובר אתי בוועדת הכספים.

מיקי לוי: מי שלא יתיישר, לא יועבר לו תקציב כזה או אחר.

מיקי לוי: תאמין לי, כולם ירוצו.

<יהודה קונפורטס: יש בעיית משילות, בעיה כללית בממשלה, אבל במיוחד בנושא הזה.

<יהודה קונפורטס: אחד הדברים שהקימו את הרשות בזמנו – ועוד היה משרד האוצר – הקימו אותה עם נכות, אין לה סמכויות.

<יהודה קונפורטס: בזה יצרו חצי מהדברים שלא יכולים לעשות.

<יהודה קונפורטס: זאת הבעיה.

אורי מקלב: תודה, יהודה.

אורי מקלב: הצלצול פה אומר שאנחנו חייבים להתכנס לדברי הסיכום.

אורי מקלב: אז קודם כל, תודה לך, חבר הכנסת, מיקי לוי, שהעלית את הנושא, ותודה גם לראש הרשות יאיר פראנק, שהצגת את המצגת ועל הדברים שאמרת.

אורי מקלב: למרות שלא חשבתי להתחיל מזה – אני רוצה להתחיל במה שדיבר עכשיו יהודה.

אורי מקלב: אנחנו חושבים שחלק מהותי מאוד בקידום השירות לאזרח, בהטמעת התהליכים, זה שיתוף הפעולה עם המשרדים, וזה לא רק מילים בעלמא; צריך משהו מחייב.

אורי מקלב: אנחנו גורם מפקח – זה גם טוב.

אורי מקלב: נעשה את זה, נזרז את זה, ונועיל למערכת, אבל חייבים לחשוב על דרך שתחייב את המשרדים בלוח זמנים, להתכנס לתוך ההנחיות שאתם עצמכם קבעתם.

אורי מקלב: זה גם ייתן לכם זמן להרחיב את ההנחיות, כשאתה כבר תדע שיישמו אותן בשטח, אז יהיו לך עוד דברים להנחות, וגם נדביק את קצב ההתפתחות הטכנולוגית והשיפורים, לשפר את השירות.

אורי מקלב: מעבר לכך, אקריא את הסיכום: ועדת המדע שמעה את דיווח רשות התקשוב הממשלתית בעניין ממצאי דוח המבקר.

אורי מקלב: הוועדה רואה חשיבות רבה בחיזוק החדשנות בשירותים הדיגיטליים לאזרח ובאחדות מתן השירות בכלל למשרדים.

אורי מקלב: הוועדה מבקשת לקבל דיווח על עבודת ועדת התקשוב הממשלתי, מטה ישראל דיגיטלית.

אורי מקלב: הוועדה מבקשת שהדוח יכלול גם נקודות לשיפור.

אורי מקלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.