ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 433, 2017-06-27 12:00

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, ה-27 ביוני 3017, ג' בתמוז תשע"ז.

יעקב מרגי: הנושא הוא פעילות המשרד להגנת הסביבה בתחום החינוך הסביבתי – לציון יום הסביבה.

יעקב מרגי: לא מזמן קיימנו דיון הוקרה למערך המילואים במסגרת יום ההוקרה למערך המילואים בכנסת ועכשיו אנחנו מציינים את יום הסביבה בכנסת והוועדות השונות בכנסת דנות בסוגיות שאנחנו מציינים.

יעקב מרגי: אני רוצה להודות תחילה ליוזם ומלווה היום הזה בכנסת, שמחויב לנושא הזה לאורך כל השנה, חבר הכנסת דב חנין, ולהודות גם לשר שבחר לבוא לכאן ולהציג את פעילות המשרד בתחום הגנת הסביבה והחינוך הסביבתי כאן, בוועדת החינוך.

יעקב מרגי: אני שוב מודה ומקווה שבדקות הקרובות המצגת כבר תהיה מחוברת.

זאב אלקין: אני מודה לך, אדוני, מראש אמרתי שאני יכול להיות רק עד 12:30 ואחר כך אני הולך לוועדה אחרת.

יעקב מרגי: מספר מילות פתיחה לדב.

דב חנין: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה על כינוס הדיון הזה, ברכות לכל המשתתפים.

דב חנין: היום יום הסביבה ואנחנו מנהלים דיונים ברוב רובן של ועדות הכנסת.

דב חנין: תהיה לנו גם ישיבת שדולה בשעה שתיים בצהריים וכולכם מוזמנים.

דב חנין: אחרי הצהריים נקיים גם דיון מיוחד במליאה, הזדמנות להציג את הבעיות, לנהל דיאלוג, לשמוע מה קורה וגם להציע הצעות ולהעביר ביקורת.

דב חנין: הערכה גדולה לכל המשתתפים.

דב חנין: אדוני השר, אני מאוד שמח שאתה אתנו כאן.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני שמח שהנושא של החינוך הסביבתי עולה בדיון ועדת החינוך ביום הזה.

דב חנין: החינוך הסביבתי הוא קריטי.

דב חנין: המפתח לשאלה איך לעשות סביבה אחרת וטובה יותר נמצא אצל דור צעיר, שצריך ללמוד אחרת, להכיר אחרת.

דב חנין: נמצאים אתנו מסביב לשולחן גורמים רבים וטובים שמשתפים פעולה עם הממשלה בנושאים של חינוך סביבתי – החברה להגנת הטבע.

דב חנין: גילוי נאות, הבנים שלי גם הם היו בחוגי סיירות של החברה להגנת הטבע וזאת הזדמנות להודות לכם, גם בשם הבנים שלי, על מה שנתתם להם לאורך השנים.

דב חנין: אני רוצה לומר לכם ולכולנו שזה אתגר גדול ליצור במערכת החינוך שלנו חינוך שיתאים למאה העשרים ואחת, חינוך שיסתכל על העולם לא כמו שהוא היה במאה התשע-עשרה ובמאה העשרים, אלא חינוך שייתן מענה לאתגרים האמיתיים של בני האדם במאה העשרים ואחת.

דב חנין: אין שום ספק שהאתגר הסביבתי הוא אתגר מאוד מרכזי של כולנו, בני האדם במאה העשרים ואחת.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש ואדוני השר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מכובדי, בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה, אם התחלת עם העניין של גילוי נאות, אז גם אני חייב גילוי נאות – החברה להגנת הטבע, בתי הבכורה הייתה חיילת במסלול ירוק.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת ונציגי הגופים השונים שנמצאים כאן, כל היום הזה מוקדש לנושאים שונים של הסביבה וכמובן, המשרד שלנו מעורב בהרבה מאוד דיונים כאן.

זאב אלקין: זאת גם הסיבה שמראש אמרתי שאני יכול לבוא רק עד 12:30, לחלק מצומצם של הישיבה.

זאב אלקין: היה לי מאוד חשוב להיות כאן כי אומנם בהיקפים התקציביים אצלנו, הנושא החינוכי הוא נושא מאוד מוגדר ולא גדול, אבל אני חושב שההשלכה והמשמעות של החינוך הסביבתי על כל מה שאנחנו עושים כמשרד, מאוד מאוד גדולה.

זאב אלקין: לכן היה לי חשוב, ולו לפחות באופן חלקי, לקחת חלק בדיון הזה באופן אישי.

זאב אלקין: כמובן, לאורך כל הדיון נמצאים אתנו גיא סמט, שהוא סמנכ"ל השלטון המקומי והצוות שלו, שכל הנושא של החינוך הסביבתי נמצא תחת האחריות שלהם.

זאב אלקין: הם יוכלו גם להמשיך את המצגת אם לא אספיק לכסות את הכול, וגם ובעיקר, וזה החשוב, לקחת חלק בדיון ולשמוע הערות ורעיונות מהארגונים השונים.

זאב אלקין: קודם כל, מבחינת המטרות של החינוך הסביבתי, ברור לאן אנחנו חותרים בהתאם להגדרה של היעדים המרכזיים.

זאב אלקין: הנה הדור הצעיר.

<קריאה: מנהיגות ירוקה מכפר סבא.

זאב אלקין: יפה מאוד.

דב חנין: ברוכות וברוכים הבאים.

דב חנין: מנהיגות ירוקה מכפר סבא, כל הכבוד.

יעקב מרגי: הרכז שלהם, תכין אחד או אחת מכם לדיבור.

זאב אלקין: המטרה ברורה – לנסות לרתום מראש את הדור הבא של אזרחי ישראל למטרות שלנו.

זאב אלקין: היום הגדרנו את זה בדיוק בוועדת הפנים כמניעת הזיהומים וצמצום הסיכונים לאדם ולסביבה.

זאב אלקין: כדאי לגייס תומכים לנושא הזה עוד בשלב של הדור הצעיר.

זאב אלקין: את העבודה אנחנו עושים בשלושה מעגלים שמשלימים אחד את השני: 1.

זאב אלקין: הכשרת מורים וגננות לחינוך הפורמלי.

זאב אלקין: אנחנו עושים פה מה שלא עושים בשום תחום אחר – צריך להגיד את האמת.

זאב אלקין: בשליש מתקציב החינוך שלנו, 10 מיליון שקל, מממן המשרד להגנת הסביבה להכשרות למורים ולגננות של החינוך הפורמלי בתחום הסביבתי, כדי שהן אחר כך ילמדו בכיתות.

זאב אלקין: משרד המדע לא מממן הכשרות למורים במקצוע המדעים ומשרד התרבות והספורט לא מממן הכשרות למורי הספורט.

זאב אלקין: אנחנו כן עושים את זה, ראשית כי אם אנחנו לא נעשה אף אחד אחר לא יעשה, לצערי.

זאב אלקין: אם יבוא שר החינוך ויגיד שהוא שם את הכסף בהיקף כלשהו ויעשה, אז נדע להשקיע בחינוך הסביבתי באפיקים אחרים בנוסף על החינוך הפורמלי ויתפנו לנו 10 מיליון שקל.

יעקב מרגי: נמצאים כאן נציגי משרד החינוך ואולי הם יפתיעו אותנו.

זאב אלקין: אם תצליחו לשכנע אותם, אני אשמח כי המצב הזה באמת מאוד ייחודי וחריג, שמשרד אחר עושה את זה ומממן.

זאב אלקין: תכף תראו שאנחנו רחוקים מלהקיף את כל המערכת, ולכן, אם ייכנס משרד החינוך ויעשה אתנו אפילו מצ'ינג ונדע להכפיל את מספר בתי הספר ומספר המורים שאתם אנחנו עובדים, גם בזה דיינו.

יעקב מרגי: נתת עוד נקודה לסיכום.

זאב אלקין: אנחנו אפילו לא מבקשים למשוך את הכסף שלנו לדברים אחרים בתחום החינוך, אלא רק לגדול.

זאב אלקין: במשאבים שלנו בוודאי אנחנו לא מסוגלים לגדול ותכף תראו שגם ככה אנחנו גדלים בהשקעות בתחום החינוך.

זאב אלקין: אם כך, הנושא הראשון הוא הכשרה ואחר כך אותם מורים וגננות, על חשבון משרד החינוך, מלמדים את הנושאים הסביבתיים.

זאב אלקין: הנושא השני הוא תשתית מקצועית – אנחנו שותפים ומובילים הרבה פעמים הכנה של חומרים מקצועיים לצורך ההוראה.

זאב אלקין: לנושא השלישי קראנו כלי יישום, באופן כללי.

זאב אלקין: בפועל מדובר על התמיכה בפרויקטים חינוכיים שונים, דרך רשויות מקומיות.

זאב אלקין: פה יש מגוון גדול כי מה שמתאים פה לא מתאים שם ויש פרויקטים רבים ומגוונים שרשויות מקומיות מגישות לנו ואנחנו מאשרים.

זאב אלקין: ככה, למעשה, מתבצעת פעילות בשעות הפורמליות, כפעילות משלימה שהרשות המקומית מובילה בתוך בית הספר, ולפעמים כחינוך בלתי פורמלי תוך כדי התוכניות השונות.

זאב אלקין: זאת עוגה תקציבית שמתחלקת.

זאב אלקין: כפי שתראו, אנחנו מתכוונים השנה להשקיע 30 מיליון שקלים בנושא של החינוך הסביבתי, מתוכם 10 מיליון למערכת החינוך הפורמלי – הכשרות, 17.5 מיליון תמיכה ברשויות מקומיות ו-2.5 מיליון להכנת תשתית מקצועית לפיתוח החומרים.

זאב אלקין: חשוב שתראו את הדינמיקה.

זאב אלקין: השקעות המשרד לאורך שנים, פחות או יותר, מ-2012 עד 2016 היו כ-20 מיליון שקל, לפעמים עד 22 מיליון.

זאב אלקין: השנה גדלנו ב-50% ושמנו 30 מיליון שקל לנושא של החינוך הסביבתי אבל זהו.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: אם יהיה עוד למה לא?

זאב אלקין: אם תביא לי כסף אני אשמח.

זאב אלקין: אנחנו פתוחים להצעות בעניין הזה ולבית הזה יש יכולת להגדיל תקציבים בנושא הזה, בוודאי.

זאב אלקין: אנחנו לא ניקח תקורות והכול ילך לנושא הסביבתי.

זאב אלקין: כל אגורה שתביאו – תבורכו.

זאב אלקין: כמו שאתה רואה, מהאין-כסף שלנו – הצגתי בדיוק עכשיו בוועדת הפנים עד כמה אין כסף בתקציבים הגמישים שלנו.

זאב אלקין: דווקא בסיוע לניקיון יש קצת יותר גמישות, גם היא לא בשמיים.

זאב אלקין: הגדלנו את זה ב-50% ל-30 מיליון שקל כדי לאפשר יותר השקעה בפרויקטים ברשויות ולחזק את התחום הזה.

זאב אלקין: בוודאי שאפשר להגדיל משמעותית את המעורבות החינוכית, ותכף תראו את ההיקף באחוזים, אם משרד החינוך ייכנס שותף עם תקציבים נוספים.

זאב אלקין: אני אתן דוגמה למה זה חשוב.

זאב אלקין: הפעם אני אתן דוגמה שכולם מכירים כי אין בית במדינת ישראל שלא מכיר את זה, הסיפור של חוק השקיות.

זאב אלקין: הרי התוצאה של הפחתת השימוש בשקיות היא מעבר לכל ציפייה.

זאב אלקין: אף אחד לא ציפה.

יעקב מרגי: המצאת פטנט איך אני לא שוכח להביא מהאוטו את השקית.

זאב אלקין: המצאנו פטנט, הוא עלה לנו ילד ולכן עוד מעט נפסיק את הפטנט, וזה תשדירים ברדיו שמדי פעם שידרנו – אל תשכח לקחת.

<יהודית גידלי: זה יחד עם לא לשכוח את הילד.

זאב אלקין: יש צמצום דרמטי בשקיות של 80% בשקיות ברשתות, הרבה מעבר למה שאנחנו הערכנו.

זאב אלקין: אנחנו הערכנו 50%.

יעקב מרגי: אני אומר לך שגם אלה שמשלמים על שקיות, זה כבר לא בסיטונות.

יעקב מרגי: הם לוקחים לפי הצורך.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: זה עובד מעבר למצופה.

זאב אלקין: למה זה עובד מעבר למצופה?

זאב אלקין: לדעתי התשובה היא החבר'ה הנחמדים האלה שיושבים כאן בחולצות ירוקות ואלה שהיו כאלה לפני עשר שנים, כשכבר היה חינוך סביבתי.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע חלק מהם.

זאב אלקין: הציבור הישראלי הרבה יותר מוכן היום לתמוך ביוזמות כאלה ולשתף אתן פעולה, בין השאר בגלל ההשקעות בחינוך סביבתי לאורך תקופה די ממושכת.

זאב אלקין: לכן זה עובד.

זאב אלקין: הנה ההוכחה שזה עובד וזה הפתיע את כל המערכת.

זאב אלקין: תראו את ההשקעות בהיבט של הרשויות – ניתן לראות שהשקענו ברשויות המקומיות עד היום כ-12-11 מיליון שקל בשנים השונות, והשנה ההשקעה ברשויות תהיה כ-17.5 מיליון שקל.

זאב אלקין: זה חלק מהגידול הכי משמעותי שבגללו הוספנו תקציבים לנושא החינוכי מתוך הבנה כמה הוא חשוב.

זאב אלקין: אנחנו מגיעים למשהו שמשמח מצד אחד ומאתגר מצד שני, וזה מידת החדירה לחינוך הפורמלי, כי שם עיקר האתגר.

זאב אלקין: מצד אחד, אפשר להגיד שאנחנו נמצאים היום במצב שבו תוך פרק זמן יחסית קצר, בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, הוכשרו 3,250 גננות וכ-19,000 מורים ב-773 בתי ספר.

זאב אלקין: זה הרבה.

זאב אלקין: זה לא מעט ואלה מספרים משמעותיים.

זאב אלקין: בשלוש השנים האחרונות גם 45 מנהלים עברו הכשרות.

יעקב מרגי: לאחר ההכשרה הם מוגדרים נאמני סביבה?

זאב אלקין: לאחר ההכשרה הם מלמדים את הנושאים האלה בבתי הספר, כאשר אנחנו נותנים ליווי מסודר לבתי ספר שרוצים במהלך השנה.

זאב אלקין: זה הצד החיובי.

זאב אלקין: הצד האמיתי – תמיד לצד הצד החיובי יש צד אמיתי – מה מידת החשיפה בבתי הספר?

זאב אלקין: קודם כל, שים לב, אדוני, שאנחנו כרגע מדברים על מידת החשיפה בבתי ספר רשמיים.

זאב אלקין: לצערי, וזה אתגר, אפרופו גם האמירה שלך בצורך לתגבר תקציבית, בבתי ספר מוכרים שאינם רשמיים כמעט ואין.

זאב אלקין: מעט מאוד.

זאב אלקין: אלה אחוזים בודדים.

יעקב מרגי: למרות ההצהרות של גפני שהוא עושה ומחויב.

זאב אלקין: הוא מחויב ואגב, גפני מאוד פעיל סביבתית, אבל עוד לא זכינו לקבל תוספות תקציב.

יעקב מרגי: עוד לא זכיתם.

יעקב מרגי: נקרא לו, נקרא לו.

זאב אלקין: נשמח מאוד כי במוכר שאינו רשמי יש רצון ויש נכונות.

זאב אלקין: אני עוקב אחרי התקשורת החרדית, למשל, וההודעות שלנו תמיד מתפרסמות בתקשורת החרדית.

זאב אלקין: יש אינטרס גדול לנושא הסביבתי.

יעקב מרגי: אפרופו, יש היום מחוז חרדי במשרד החינוך ואנחנו נקרא לו בסיכום להיות יותר פעיל.

זאב אלקין: יש מה לעשות, אבל זה דורש משאבים נוספים מעבר למה שאנחנו משקיעים היום.

זאב אלקין: אתה רואה את האחוזים – במגזר הממלכתי היהודי – 41% חשיפת בתי ספר לתוכניות שלנו, שמופעלות דרך הכשרה.

זאב אלקין: בממלכתי ערבי – 75%.

דב חנין: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, שזה באמת הישג מאוד משמעותי במגזר הערבי.

דב חנין: בעשר השנים שאני מלווה את הנושא הזה, זאת מהפכה אמיתית.

דב חנין: לפני עשר שנים התחושה במערכות של הציבור הערבי הייתה שזה נושא שלא מעניין ולא מעסיק.

דב חנין: היום המצב שונה לחלוטין.

דב חנין: אנשים מבינים, מערכת החינוך פתוחה לזה, בתי הספר פתוחים לזה וזה הישג מאוד מאוד משמעותי, ש-75% מבתי הספר עברו הכשרה סביבתית.

דב חנין: זה יפה מאוד.

זאב אלקין: זה נתון שמושך את כל המערכת כלפי מעלה וזה באמת ראוי לברכה.

זאב אלקין: אגב, אתה רואה גם את התוצאות בכל מיני טקסים שאני נמצא בהם, בהענקת אותות לבתי ספר ירוקים וכולי, המגזר הערבי נוכח בגדול בכל פרמטר.

זאב אלקין: אתה רואה את זה גם במבחנים האלה.

זאב אלקין: המגזר שמאכזב הוא הממלכתי-דתי.

זאב אלקין: אתה רואה ששם החשיפה היא 17% וזה עדיין יותר מהמוכר שאינו רשמי.

זאב אלקין: בהחלט אפשר להגיע ליותר ואתה רואה שהממוצע על כל החינוך היסודי הרשמי הוא 43%.

זאב אלקין: זה לא מעט, אבל זה לא 80% ולא 100%.

זאב אלקין: לכן, כשפתחתי ואמרתי שאם מישהו ייכנס עם עוד 10 מיליון, אפשר מ-43% לעשות 86% או ללכת גם לחינוך המוכר שאינו רשמי עם עוד 10 מיליון ולעשות שם דברים כאלה.

זאב אלקין: זה היום חלק ניכר ממערכת החינוכית.

זאב אלקין: כך שבהחלט יש פה לאן להתפתח גם בחינוך הרשמי וגם בחינוך המוכר שאינו רשמי וזה קריטי, אם אנחנו רוצים באמת להפנות את הכלים לדור הבא.

זאב אלקין: לפניכם השקף העיקרי שהיה חשוב לי להתעכב עליו.

זאב אלקין: אם הייתי מציע לכם לשים את הדגש בדיון, יש פה הרבה מה לדון סביב המספרים האלה ועוד יותר מה לעשות.

זאב אלקין: מעבר לכלים האלה, כלים נוספים שאנחנו דוגלים בהם הם תהליכי הסמכה למוסדות חינוך ירוקים ואתה משיג פה הרבה דברים.

זאב אלקין: זאת כבר גישה הוליסטית ולא רק הכשרה של המורים.

זאב אלקין: זה רף דרישות שאותם מוסדות חינוך, גם גני ילדים, גם בתי ספר, גם מוסדות להשכלה גבוהה וגם סניפים של תנועות נוער – הוספנו את זה, שגם לזה יש משקל – תופסים את כל התפיסה הסביבתית באופן כולל.

זאב אלקין: אתם יכולים לראות את הסטטיסטיקה שבסך הכול הוסמכו בתקופות השונות יותר מ-1,000 בתי ספר מתוך 1,800 בתי ספר יסודיים בחינוך הרשמי – במוכר שאינו רשמי, לצערי, זה ממש לא שם.

זאב אלקין: גם כאן אתה יכול לראות את המספרים, שבממלכתי יהודי זה קצת יותר מ-50% ובמגזר הממלכתי ערבי סדר גודל של כ-75%, 328 מתוך 444, אותו הישג שדב דיבר עליו.

זאב אלקין: בממלכתי דתי רק 150 בתי ספר.

יעקב מרגי: זה יחס ישר.

זאב אלקין: כן.

זאב אלקין: יש קשר ברור בין ההשקעה הכוללת בתוכניות לבין הנכונות ללכת עוד שלב אחד למעלה להסמכה מהסוג הזה.

זאב אלקין: הסמכה של גני ילדים ירוקים, ואלה מספרים אבסולוטיים – יש כ-2,330 גני ילדים שהוסמכו עד היום, כאשר יש גם קטגוריה של גן ילדים ירוק, שזה גן ילדים שהוא ברצף כמה שנים ועומד בתנאים.

זאב אלקין: יש רק 43 כאלה בשנה האחרונה ובשנים האחרונות כל שנה עוברים הסמכה כזאת לגן ילדים ירוק סדר גודל של 300 ל-350 גנים.

זאב אלקין: קמפוסים – ההסמכה של האוניברסיטאות לקמפוסים ירוקים – הוסמכו 26 קמפוסים, 6 אוניברסיטאות ו-20 מכללות.

זאב אלקין: אוניברסיטה חדשה שפעלנו כדי שהיא תקום, אוניברסיטת אריאל, הוא הקמפוס האוניברסיטאי היחידי שעוד לא הוסמך.

זאב אלקין: יש פה מקום להערה ולאתגר גם לוועדה הזאת להעיר להם.

זאב אלקין: נכון שהם רק עכשיו הפכו לאוניברסיטה, אבל אין סיבה שהם לא ייכנסו גם לתהליך הזה.

יעקב מרגי: מתוך כ-64 מוסדות, שהם מכללות ואוניברסיטאות, רק 26.

זאב אלקין: האוניברסיטאות כולן.

יעקב מרגי: זאת גם קריאה למכללות.

זאב אלקין: בהחלט.

זאב אלקין: יש פה גם קריאה למכללות.

זאב אלקין: לאוניברסיטה הפתוחה זה לא רלוונטי.

זאב אלקין: נושא אחרון הוא תנועות נוער.

זאב אלקין: כמו שאמרתי, נכנסו גם לנושא הזה וגם כאן הייתה קפיצה בשנים האחרונות מקצת פחות מ-50 לכמעט 100 סניפים של תנועות נוער שונות, שעברו את ההסמכה הרלוונטית.

זאב אלקין: יש גם תוכניות ייחודיות וכאן מוזכרת תוכנית ייחודית בתחום צער בעלי חיים שפועלת כבר 17 שנה דרך מימון קרן צער בעלי חיים של המשרד, ופועלת ב-350 בתי ספר.

זאב אלקין: בהחלט תוכנית מאוד חשובה שמפתחת קשר וסיוע לבעלי חיים.

זאב אלקין: יש עוד דברים, אני רק משתף את הוועדה ואותך, אדוני היושב-ראש, ואת הנוכחים.

זאב אלקין: אתמול השקנו את מוזיאון הטבע, פרויקט חינוכי חשוב מאין כמוהו, במדינת ישראל, שהמשרד להגנת הסביבה הוא המשקיע הממשלתי הכי גדול.

זאב אלקין: גיליתי את זה אתמול רק לקראת אירוע ההשקה.

זאב אלקין: שוב, מאין-כסף שאין לנו, השקענו בפרויקט הזה, בגלל החשיבות שלו, גם מחקרית וגם חינוכית, סכום לא מבוטל במושגים שלנו, כ-8.5 מיליון שקל.

זאב אלקין: הוא הושק אתמול ויתחיל לעבוד באוגוסט באופן ניסויי וייפתח לציבור הרחב בחגים.

זאב אלקין: אין לי ספק שהוא יתרום תרומה גדולה מאוד לכל התחום הסביבתי.

זאב אלקין: ברשותך, אדוני היושב-ראש, סיימנו את ההצגה של עיקרי הדברים ואני חייב ללכת.

יעקב מרגי: אני משחרר אותך ונשאר כאן צוות המשרד.

זאב אלקין: איש המקצוע שלנו כאן.

זאב אלקין: הוא גם ייתן תשובות וגם יקבל את ההערות.

זאב אלקין: אין ספק שתמיד אפשר לראות מה ניתן לעשות אחרת ולהשתפר.

יעקב מרגי: אני מודה לשר גם בשמכם, כי זה לא מובן מאליו.

יעקב מרגי: אנחנו נסתפק בצוות המשרד, שנשאר אתנו ואנחנו מכבדים אותו.

יעקב מרגי: אנחנו מודים לשר על ההצגה וזה רק מראה על היחס והחשיבות שהוא מייחס לחינוך הסביבתי.

יעקב מרגי: אני יכול להרגיע אותך כי בסוף הדיון ייצא סיכום ברור, חד-משמעי, שייגע בכל הנקודות שהעלית בנושא.

זאב אלקין: השארתי לכם שיעורי בית.

זאב אלקין: יש לנו עבודה משותפת בעניין.

זאב אלקין: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אנחנו ממשיכים בדיון.

יעקב מרגי: יש מספר אורחים שביקשו לדבר, אבל הפעם אני אתן לתלמידות ולתלמידים והרכזת שלהם מכפר סבא.

יעקב מרגי: מי המורה שאחראית?

יעקב מרגי: בבקשה, שבי סביב השולחן וכדי שהתלמידות שלך ייפתחו תתחילי את והן ירגישו אחר כך יותר נוח.

<אפרת אשכנזי: אני מורה ומחנכת בבית ספר יסודי רמז בכפר סבא, שהוא הוסמך כבית ספר ירוק מתמיד לפני חמש-שש שנים.

<אפרת אשכנזי: זה הכובע הראשי שלי.

<אפרת אשכנזי: בכובע השני שלי, שהופך להיות יותר ויותר משמעותי, אני רכזת של קבוצה בבית הספר שנקראת מנהיגות ירוקה.

<אפרת אשכנזי: תחתיי התגבשה קבוצת ילדים שרוצים לעשות שינוי בנושא איכות הסביבה ושמירה על הסביבה.

<אפרת אשכנזי: זה בא מרצון טוב שלהם, התנדבות שלהם והם עושים את זה בזמנם הפרטי, גם בהפסקות.

<אפרת אשכנזי: כל ילד יודע כמה ההפסקה חשובה בבית הספר, לפעמים היא הכי חשובה, אבל הם עושים את זה גם על חשבון ההפסקות.

<אפרת אשכנזי: אני מלווה אותם בכל מיני פרויקטים שאנחנו מקדמים בבית הספר ובכלל בקהילה.

יעקב מרגי: את עברת תוכנית הכשרה?

<אפרת אשכנזי: עברתי השתלמות קיימות למורים מובילי קיימות של היחידה האזורית.

<אפרת אשכנזי: התוצר הוא שיש קבוצה של ילדים שמצליחים בבית הספר שלנו, שהוא גדול מאוד יחסית – יש לנו יותר מ-800 תלמידים – להעביר מסר של איכות סביבה, להעביר פרויקטים.

<אפרת אשכנזי: זה אומר להיכנס לשיעורים, להעביר שיעורי בנושא.

<אפרת אשכנזי: שקיות הניילון – זה נושא שלקחנו על עצמנו.

<אפרת אשכנזי: הם עברו ואספו מידע ועוד מעט הם יספרו לכם מה עשינו.

<אפרת אשכנזי: להצליח להעביר את זה, זה לא רק אני וזה לא רק הילדים.

יעקב מרגי: זה יוצא מגבולות בית הספר לתוך העיר?

<אפרת אשכנזי: כן, קודם כל לתוך הקהילה.

<אפרת אשכנזי: אנחנו מקפידים שבית הספר ישמש כמקום קהילתי גם עבור הקהילה.

<אפרת אשכנזי: הפרויקטים שלנו מגיעים להורים דרך מידעון חודשי ובכלל, יש בבית הספר קבוצת מנהיגות נוספת שנקראת "מובילי בריאות".

<אפרת אשכנזי: מגיעים להורים ומעבירים אליהם מדי חודש מצגת של כל הפעילויות, של כל התמונות ושל כל מה שאנחנו עושים.

יעקב מרגי: יש הקצאת שעות לחינוך סביבתי?

<אפרת אשכנזי: זה נקרא שעות קיימות.

<אפרת אשכנזי: בכיתות א' אני מלמדת קיימות עם עוד שתי מורות.

<אפרת אשכנזי: אנחנו יורדים למטה ועושים שיעורים מיוחדים.

<אפרת אשכנזי: יש לנו טבע בית ספרי מאוד עשיר ומלמדים אותם.

<אפרת אשכנזי: יש שעות מנהיגות שבהן כל מי שרוצה יכול להתנדב לקבוצה בכיתות הגבוהות יותר, ד'-ו'.

<אפרת אשכנזי: זה לא יכול היה להתקיים אם לא היה לי גב מדהים של מנהלת בית הספר, גלית, שנמצאת פה.

<אפרת אשכנזי: זה לא יכול היה להתקיים אם לא הייתה התמיכה הרחבה של העירייה.

<אפרת אשכנזי: מחלקת הקיימות בעיריית כפר סבא, אני מקבלת ממנה ליווי צמוד וגם אנחנו כבית ספר מקבלים תמיכה מאוד חזקה.

יעקב מרגי: הדיון משודר כך שמכם יראו וילמדו.

<אפרת אשכנזי: לאחרונה אני מבינה את המשמעות של חיבור לעמותות כמו עמותת אדמה ירוקה, שהגיעה אלינו לבית הספר ועשינו פעילות משותפת בנושא מנהיגות.

<אפרת אשכנזי: אני אומר כמה מילים לגבי התוצאה.

<אפרת אשכנזי: ילדים מגיעים לכיתת האם שלהם, יש להם מחנכת, יש להם חברים ואת זה כולם יודעים.

<אפרת אשכנזי: אבל החינוך מחוץ לכיתה, החינוך תוך כדי פרויקטים, החינוך בחוץ, כשהם עושים דברים, לא שהם יושבים על הכיסא, מסתכלים ולומדים, זה בעיניי הדבר הכי חשוב.

<אפרת אשכנזי: הם לומדים המון על ערך עצמי, על מסוגלות, ביטחון עצמי, יכולת העברת מסרים, יכולת השפעה.

<אפרת אשכנזי: זה באמת עולם ומלואו.

יעקב מרגי: בואי נשמע אותם.

יעקב מרגי: בואי לידי.

יעקב מרגי: תציגי את עצמך, מי את, מאיפה, באיזו כיתה.

<מיכל שמואל: אני מיכל שמואל מכיתה ה'4 בבית ספר רמז בכפר סבא.

<מיקה הלפרין: אנחנו שתינו מכיתה ה'4.

<מיקה הלפרין: חשוב לנו הקטע של הקיימות בבית הספר אז אנחנו מתנדבות אחרי זמן הלימודים במנהיגות ירוקה ולפעמים על חשבון ההפסקות.

<מיקה הלפרין: יש לנו כמה פרויקטים בבית הספר, שאנחנו עושים בשביל להעביר לילדים את מה שאנחנו לומדים, שיהיה בצורה חווייתית ושהם ייהנו.

<מיקה הלפרין: לדוגמה, עשינו הפסקה פעילה.

<מיכל שמואל: עשינו משחקים עם שקיות ניילון.

<מיכל שמואל: משהו כייף.

<מיכל שמואל: למשל, לקחנו כדור ועטפנו אותו בניילון ושיחקנו כדורסל.

<מיכל שמואל: ממוצר שאנחנו לא צריכים הפכנו לכייף וניסינו ללמד את הילדים בבית ספרנו שאפשר לעשות הכול במנהיגות הירוקה.

<מיקה הלפרין: אנחנו עוברים לפעמים בכיתות ועושים על זה שיעורים עם מצגות על כל מיני דברים.

<מיקה הלפרין: השנה עסקנו בנושא שקיות הניילון והבנו שצריך להפחית את השימוש.

<מיקה הלפרין: לפני שיצא החוק ביקשנו מכל תלמידי בית הספר להפסיק וגם אנחנו במנהיגות הירוקה, כל אחד הכין משהו קטן לבית שלו.

<מיקה הלפרין: לדוגמה, שלט שהכינו שאומר מכל השקיות שלא משתמשים בהן לשים בתוך ארגז ואחרי זה מי שצריך לוקח משם שקית במקום לקנות הרבה שקיות ולהשתמש בהן.

<מיקה הלפרין: עשו שלט כזה לבית ולבית הספר.

<מיקה הלפרין: ככה הפחתנו את השימוש בשקיות.

יעקב מרגי: תודה.

<קריאה: גם הפרויקט של ל"ג בעומר היה פרויקט שזכה לחשיפה טלוויזיונית.

<קריאה: מיקה, אולי תספרי על זה.

<מיקה הלפרין: בל"ג בעומר החתמנו על עצומה שבה אנחנו רוצים להפחית את כמות המדורות כי המדורות מזהמות את הסביבה, גם את האוויר, גם את החיות וגם את עצמנו.

<מיקה הלפרין: אנחנו רוצים שזה לא יהיה ככה כי העולם שלנו יקר לנו ואנחנו לא רוצים להרוס אותו.

<מיקה הלפרין: החתמנו עצומה בבית הספר שכל מי שהאמין בזה, חתם.

<מיקה הלפרין: ניסינו לעשות מדורה שכבתית או כיתתית והצלחנו.

יעקב מרגי: ואם כבר עושים מדורות, לא צריך מדורות בגובה של גורד שחקים.

<מיכל שמואל: בשנה שעברה עשינו פעילות בנושא בעלי חיים.

<מיקה הלפרין: לקחנו שמיכות שלא היינו צריכים בבית והבאנו אותן לעמותת תנו לחיות לחיות, כך שלחיות בחורף לא יהיה קר ונוכל להביא להן שמיכות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מה אני אומר לכם?

יעקב מרגי: זה מרגש לשמוע וטוב לדעת.

יעקב מרגי: (מחיאות כפיים באולם)

יעקב מרגי: מגיע, מגיע.

יעקב מרגי: שמתי לב שמעבר לזה שהן מחויבות לסביבה, הן גם חברות טובות ומפרגנות אחת לשנייה.

יעקב מרגי: יפה.

יעקב מרגי: אני מאוד מודה לכן ואתן יכולות להמשיך לשבת לידי, זה נותן לי כבוד.

יעקב מרגי: חיליק אברג'יל, סמנכ"ל חינוך, החברה להגנת הטבע.

<חיליק אברג'יל: שלום לכולם, אני רוצה לומר תודה גדולה לזיוית שמלווה אותנו כבר הרבה זמן ועוד צוות שלם.

<חיליק אברג'יל: זאת לא רק תמיכה כספית, שזה הדבר המסוים, בעיניי, מעבר לזה יש גם הרבה ליווי והנחיה של הרבה מאוד דברים תפעוליים ותוכניים בתוך התוכניות עצמן.

<חיליק אברג'יל: זה ממקד אותנו, זה מלווה אותנו בכל העשייה כולה.

<חיליק אברג'יל: זה משהו שהוא לא רק נדרש אלא גם משהו שמאוד מכוון.

<חיליק אברג'יל: על כך תבורכו.

<חיליק אברג'יל: אנחנו מרגישים שלא רק שיש לנו שם שותפים משמעותיים ומובילים לעולם הזה, אלא גם תמיכה בהרבה מאוד מובנים.

<חיליק אברג'יל: על כך תודה גדולה, זה לא מובן מאליו.

<חיליק אברג'יל: שלוש נקודות בקצרה.

<חיליק אברג'יל: בחברה הערבית יש אצלנו פעילות נרחבת בעולם של החינוך הסביבתי במגוון צורות, בפרויקטים של המשרד וגם בכלל.

<חיליק אברג'יל: אפשר לומר בצורה עדינה שיש לנו שם חוסר הלימה בין הרצון לתת, להעניק ולתמוך לבין עד כמה השטח מסוגל להכיל.

<חיליק אברג'יל: אני חושב ששם נדרשת פעולת הסברה יותר עמוקה.

יעקב מרגי: הדבר הזה חוזר על עצמו בהרבה נושאים של תשתיות וחינוך או יוזמות בחינוך.

<חיליק אברג'יל: כן, כדי לפתוח את הלבבות.

<חיליק אברג'יל: בפרויקט שהמשרד להגנת הסביבה ואנחנו מעורבים בו והמשרד מוביל אותו, בנות שירות לאומי עושות שם הכשרה.

<חיליק אברג'יל: פתיחת הלבבות זה צוואר הבקבוק המשמעותי שם, מבחינתנו.

<חיליק אברג'יל: יש רשויות מקומיות שאנחנו עובדים אתן בהובלת המשרד.

<חיליק אברג'יל: יש גם רשויות מקומיות שהן לא בהובלת המשרד והן לא בתוך הרשימה של המשרד וגם שם אנחנו מנסים לפתוח את הלבבות כדי להיכנס עם תוכניות כאלה ואחרות.

<חיליק אברג'יל: זה לא כל כך פשוט והייתי שמח שגם מהוועדה ובכלל ייצא איזשהו קול באופן ממוקד לאותן רשויות, כדי לעשות עבודה יותר טובה.

<חיליק אברג'יל: לפתוח שם את הלב לתוכניות.

<חיליק אברג'יל: לצערי, לחלק מהרשויות יש חשש לכרוך חינוך בתוכניות בינוי כאלה ואחרות, שאם לא תיתן את זה, לא תיתן את זה.

<חיליק אברג'יל: אנחנו מנסים להסביר שזה ממש לא כך.

<חיליק אברג'יל: חינוך לא בהכרח כרוך בדברים האלה.

<חיליק אברג'יל: נקודה אחרונה לגבי המגזר החרדי שהתייחסו אליו.

<חיליק אברג'יל: יש אצלנו לא מעט ניצנים של עשייה.

<חיליק אברג'יל: גם שם זה לא פשוט.

יעקב מרגי: אתם פועלים אקטיבית?

יעקב מרגי: פונים?

יעקב מרגי: מנסים?

<חיליק אברג'יל: כן.

<חיליק אברג'יל: גם בתוכניות שהמשרד מוביל וגם במערכות קשרים שלנו בחברה הערבית.

<חיליק אברג'יל: בירושלים, לדוגמה, התחושה היא שהמשאבים קיימים והרצון קיים, אבל פתיחת הלבבות אצל מנהלי בתי הספר ותלמודי התורה למיניהם לא קלה כל כך בגלל החשש מהנושא.

<חיליק אברג'יל: גם שם קמפיין ממוקד או קריאה ממוקדת וגם התאמה של התוכניות יפתחו את הלבבות.

יעקב מרגי: אני חושב שזה אפשרי ואני אתן לך עצה.

יעקב מרגי: בשיתוף עם רשתות החינוך, שזו המסה הקריטית, או להוביל יחד יוזמות עם המחוז החרדי.

יעקב מרגי: הוא יכול להגיע למקומות שאתה לא מגיע אליהם.

יעקב מרגי: מה גם שנקרא לו לתמרץ את זה, אז זה בכלל יעודד אותם.

<עזרא שמוש: בל תשחית.

יעקב מרגי: זה אחד מהציוויים.

<חיליק אברג'יל: אני חוזר ואומר תודה גדולה ושאפו גדול למשרד.

<חיליק אברג'יל: אנחנו מרגישים חוזק שם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עזרא שמוש, בבקשה.

<עזרא שמוש: תודה על ההזדמנות.

<עזרא שמוש: אני בטוח שכבודו מכיר - - -

יעקב מרגי: ודאי שמכיר, אבל תקרא אותו.

<עזרא שמוש: אוקיי.

<עזרא שמוש: ציטוט מקהלת רבא: "בשעה שברא הקדוש ברוך הוא את האדם הראשון, נטלו והחזירו על אילני גן העדן ואמר לו: ראה כמה מעשיי נאים ומשובחים הן, וכל מה שבראתי, בשבילך בראתי.

<עזרא שמוש: תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם תקלקל, אין מי שיתקן אחריך.

<עזרא שמוש: " שמענו פה את הילדים ובאמת כל הכבוד למשרד החינוך.

<עזרא שמוש: אני כמבוגר חושב שצריך להביא את זה גם הביתה.

<עזרא שמוש: הילדים שבאים הביתה ומדברים עם ההורים, ההורים לא תמיד מבינים על מה הם מדברים.

<עזרא שמוש: זה נשמע אולי יומרני ומתנשא, אבל צריך לחנך את המבוגרים לשנות דפוסי התנהגות, שהם לא מרשעות או מרוע, אלא פשוט לא מודעים עד כמה בהתנהגות היום-יומית מזיקים לכדור הארץ ולאוויר.

<עזרא שמוש: אני לא אפרט כי כולם פה מכירים את מה שאני אומר.

<עזרא שמוש: יזמנו רעיון במרכז קיימות ראש העין, שאני קורא לו תחנת כוח וירטואלית.

יעקב מרגי: תסביר לנו מה זה.

<עזרא שמוש: עשינו ניסוי בכפר סבא – חבל שהם כבר יצאו – פיילוט עם חברת החשמל, עם 20 משפחות, עם משרד התשתיות והעירייה.

<עזרא שמוש: השתמשנו בעזרים טכנולוגיים שעוזרים לאנשים ללמוד על הצריכה.

<עזרא שמוש: ברגע שהם למדו, הם ידעו לחסוך.

<עזרא שמוש: הגענו להתייעלות של 30% אצל המשפחות, גם הקטנה בהוצאות החשמל וגם, כמובן, צמצום בשריפת פחם שהוא מזהם.

<עזרא שמוש: יש בישראל כ-2.5 מיליון בתי אב.

<עזרא שמוש: מספיק שכל בית אב יחסוך 2% או 5% או 10%.

<עזרא שמוש: ברגע שכל אחד מאתנו יתייעל, ולא משנה איך – אם הוא ייסע לעבודה באופניים פעם בשבוע והרכב שלו יפלוט פחות מזהמים, אם בבית הוא יקפיד להחליף את הנורות וכולי.

<עזרא שמוש: יש המון דרכים ואני לא רוצה להאריך.

<עזרא שמוש: פשוט להעלות את המודעות ולשנות דפוסי התנהגות של האזרחים.

<עזרא שמוש: דרך אגב, זכינו ב"קול קורא" בראש העין וכבוד ראש העיר הכריז על הקמת תחנת כוח וירטואלית.

<עזרא שמוש: אני אמרתי בישראל, אבל הוא הגדיל להגיד בעולם.

<עזרא שמוש: בימים אלה אנחנו מתחילים להקים את התחנה.

<עזרא שמוש: תודה רבה.

יעקב מרגי: כל הכבוד.

יעקב מרגי: תום, בבקשה, תציג את עצמך.

<תום: אני סטודנט שנה שנייה בפקולטה לחקלאות.

<תום: אני מגיע לכאן בתור סטודנט וגם פעיל סביבתי בקמפוס.

<תום: נפלא לראות את היום הזה.

<תום: אם דיברנו על חינוך סביבתי, זה באמת חינוך סביבתי הלכה למעשה לבוא לפה עם בתי ספר יסודיים וגם אנחנו, הסטודנטים.

<תום: דובר רבות על החינוך בבתי הספר היסודיים וגם הזכירו את הקמפוס הירוק.

<תום: אנחנו צריכים לדבר היום על הקמפוס הירוק הדור הבא, שזה לא רק החינוך והמחקר, שאלה הנושאים שבעיקר פועלים מהבחינה הסביבתית, אלא גם על תחום תשתיות, קשר לקהילה וגם של השקעת כספי האוניברסיטה, שהם כספים רבים, כידוע.

<תום: אצלנו, לדוגמה, קרוב לחצי מיליארד שקל מושקע הרבה פעמים בחברות מזהמות.

<תום: היום קיים תקן של קמפוס ירוק, אבל אנחנו רואים שיש פערים מאוד גדולים בין האוניברסיטאות השונות.

<תום: אצלנו מקבלים את התקן של קמפוס ירוק ומיד אחרי שקיבלו את התקן, כל הדברים שבשבילם קיבלו את התקן נעלמים.

<תום: המועצה הירוקה נעלמת וכדומה, ורק נזכרים בזה שוב כשבאים לחדש את התקן.

<תום: יש הרבה מה להתחזק בדבר הזה.

<תום: לחלק מהאוניברסיטאות יש יעדים ויש להם מישהו בשכר, שהוא בעל תפקיד שאחראי על תחום הקיימות, ויש מקומות שהדבר הזה בכלל לא קיים.

<תום: אנחנו במגמה ירוקה מקדמים שני פרויקטים מאוד רציניים של קידום הקיימות בקמפוסים.

<תום: הפרויקט הראשון הוא תחום ההשקעה האחראית, כלומר להעביר את ההשקעות של האוניברסיטאות, שמסתכמות במיליארדי שקלים, לעבר השקעה שלא פוגעת בסביבה אלא רק מקדמת את הסביבה.

<תום: הנושא השני הוא צמצום אנרגיה, צמצום טביעת רגל פחמנית ולא רק צמצום שלה אלא לגרום לכך שהאוניברסיטאות יהיו מקורות שמייצרות לעצמן אנרגיה ומייצרות לקהילה אנרגיה.

<תום: בתור מבני ציבור הרבה יותר קל לבנות שם פאנלים סולריים וכל מיני טכנולוגיות שמייצרות חשמל ואמצעים מקיימים.

יעקב מרגי: אם הקמפוסים צריכים הדרכה, הם יכולים לבוא לכנסת.

יעקב מרגי: הכנסת היא כנסת ירוקה.

<תום: בדיוק, וזה מגוחך שבמקומות בהם נעשה המחקר על הדברים האלה וחוקרים וסטודנטים לומדים על הסכנות בשינויי האקלים, לא מיישמים את הדברים האלה הלכה למעשה.

<תום: מאוד קל לאוניברסיטאות לחשוב שהמנדט היחיד שלהן הוא רק בתחום החינוך והמחקר, אבל הן מהוות דוגמה גם עבור הסטודנטים וגם עבור הקהילה הרחבה יותר.

<תום: לכן אנחנו קוראים ליעדים שקופים ומדידים לצמצום אנרגיה, להשקעה אחראית, למחקר סביבתי בשיתוף ציבור האוניברסיטה, לא רק הציבור הכללי אלא גם הסטודנטים והסגל, כמו שנעשה בהרבה מקומות.

<תום: אני אתן דוגמה מהעולם במקום שזה עובד בו יפה ואנחנו רואים גישה הוליסטית.

<תום: מדובר באוניברסיטת פרינסטון, שם יש קורס שפתוח לכל האוניברסיטה ובו הסטודנטים לוקחים על עצמם איזושהי משימה סביבתית שמשפיעה על העולם וממש מיישמים את זה כקורס.

<תום: הם מקבלים על זה נקודות זכות ליישם את זה בקמפוס.

<תום: ככה הם גם לומדים, הם גם הופכים את הקמפוס לסביבה יותר מקיימת ובסופו של דבר זה משהו שכולם מרוויחים ממנו, גם הסטודנטים, גם האוניברסיטה וכל מדינת ישראל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חגית גפן, בבקשה.

<חגית גפן: אני מנהלת "הרשת הירוקה", שזה ארגון חברתי-סביבתי.

<חגית גפן: אני רוצה לומר משהו שקצת מתסכל אותי.

<חגית גפן: לאורך השנים אני באה לוועדה שנה אחר שנה ואולי זה יישמע מאוד מצחיק אבל מעולם לא ראיתי פה את שר החינוך.

<חגית גפן: יש אנשים במערכת החינוך שעושים עבודה נפלאה ומכניסים אותנו למערכת החינוך.

יעקב מרגי: אני חייב להגן עליו, כשהוא מוזמן על ידינו הוא מגיע.

יעקב מרגי: לא לכל דיון אנחנו מזמינים שרים.

<חגית גפן: מערכת החינוך, השר עצמו מלמעלה, לא לוקח את הנושא הסביבתי ואומר: זה נושא חשוב ואני רוצה להכניס אותו, אלא עבודה קשה של אנשים.

יעקב מרגי: זו אמירה.

<חגית גפן: זו אמירה והיא לא נאמרה מעולם.

יעקב מרגי: על הנוכחות בוועדה - - -

<חגית גפן: יבואו ארגונים ירוקים כל שנה, יספרו כמה יפה אנחנו עושים וכל ארגון עושה עבודה נפלאה.

<חגית גפן: אנחנו עובדים בשיתופי פעולה.

יעקב מרגי: אני מאמין שנציגיו כאן יגיבו וידברו על זה.

<חגית גפן: אין לי טענות לאנשים במשרד אבל אני אומרת שזה צריך לבוא גם מלמעלה בצורה הרבה הרבה יותר דרמטית.

<חגית גפן: אני מאוד מצפה לראות את הנושא הסביבתי נכנס לעבודה גם אצל השר.

<חגית גפן: זו האמירה שלי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: קשת גילמור, בבקשה.

<קשת גילמור: אני מנהלת אגף מדעי במשרד החינוך.

<קשת גילמור: אני רוצה לחזק את התודות על שיתוף הפעולה העמוק מאוד שהמשרד להגנת הסביבה עושה אתנו.

<קשת גילמור: המשרד להגנת הסביבה מממן את רוב הפעולות הקשורות לחינוך לקיימות במערכת החינוך והרבה מעבר למימון.

<קשת גילמור: גם ליווי יחד עם זיוית לינדר וגיא סמט, שעובדים יחד עם גב' חני פלג, שהיא הממונה על החינוך לקיימות באגף למדעים.

<קשת גילמור: הם הצליחו למדעים לכל קצוות ופינות משרד החינוך בצורה מאוד מרשימה.

<קשת גילמור: המטרה של משרד החינוך בנושא החינוך הסביבתי היא שבעיקר שתלמידים יבינו את הרקע המדעי, החברתי והכלכלי להשפעה על הסביבה.

<קשת גילמור: היינו מאוד רוצים שהחינוך הסביבתי-מדעי יהיה מחובר טוב עם החינוך לקיימות ושהבסיס לעקרונות ולהמלצות לאורך החיים המקיים, יהיו מובן לילדים.

<קשת גילמור: החינוך לקיימות מאוד רחב ומאוד עמוק בחינוך היסודי, בעיקר החינוך לקיימות.

<קשת גילמור: בחטיבות הביניים כבר נכנס גם החינוך הסביבתי-מדעי לתוכניות הלימודים גם בנושא חומרים בכימיה, גם בנושא פיסיקה – קרינה ואנרגיה, וגם בביולוגיה – אקולוגיה, מגוון ביולוגי וכולי.

<קשת גילמור: בחינוך העל-יסודי, בתיכון, כ-35% מכלל התלמידים לומדים מדעים ובכל תחומי המדעים נכנס החינוך הסביבתי-מדעי ממש בתוכניות הלימודים לבחינות הבגרות.

<קשת גילמור: בוודאי שמעתם בשנה-שנתיים האחרונות שמושם דגש חזק מאוד על חינוך ערכי.

<קשת גילמור: ערך הקיימות הוא הערך מהחשובים ביותר.

יעקב מרגי: תודה, חשוב מה שאמרת.

יעקב מרגי: חסר לי הקטע של התמרוץ.

יעקב מרגי: לגרור כמה שיותר מנהלי בתי ספר, כמה שיותר רשויות ומחלקות חינוך לשים את נושא הקיימות לפנים.

<קשת גילמור: בתוכניות הלימודים, בתחום מדעי הסביבה, 5,000 ילדים מסיימים כל שנה מדעי הסביבה ושם תחום הקיימות מאוד חזק.

<קשת גילמור: בכימיה, פיסיקה וביולוגיה, גם בלימודים לחמש יחידות.

<קשת גילמור: הילדים עושים עבודות חקר, בטח בכימיה ובפיסיקה ורובן המכריע במדעי הסביבה.

<קשת גילמור: זהו חקר על נושאים של השפעה על הסביבה.

<קשת גילמור: ההשפעה שלנו על ההורים היא דרך הילדים.

<קשת גילמור: אני לא יודעת עד כמה אנחנו מגיעים להורים ואני מסכימה שהחשיבות של הקהילה מסביב לבתי הספר הירוקים והקהילה שמסביב לבתי ספר שנבנו בבנייה ירוקה, היא קריטית.

<קשת גילמור: לא ברור לי עד כמה ההשפעה של הילדים על הקהילה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: המשרד להגנת הסביבה, רציתם להוסיף לסיכום?

יעקב מרגי: התייחסות למה שנאמר, מעבר להצגה.

<זיוית לינדר: לאורך השנים, בזכות שיתוף פעולה עם משרד החינוך ועם הארגונים שמקדמים פעילות מאוד ענפה, גם המשרד מקצה יותר משאבים, כמו שהראינו לכם היום.

<זיוית לינדר: אנחנו כמובן היינו רוצים להגיע ליותר והיינו רוצים להגיע לחטיבה העליונה וגם לילדים שנמצאים בתיכון.

<זיוית לינדר: נאמרו פה דברים לגבי הקמפוסים, צריך להגיד שזה תהליך שאנחנו הובלנו לאורך השנים והיינו רוצים לראות אותו במקום שתיארת.

<זיוית לינדר: שוב, יש אילוצים וגורמים שלפעמים לא מאפשרים לנו להעביר תקציבים, למשל למוסדות המתוקצבים על ידי הוות"ת, שזה נושא שנמצא בתוך הדיאלוג הזה.

<זיוית לינדר: השר דיבר על החינוך המוכר שאינו רשמי.

<זיוית לינדר: היה לי חשוב להגיד שהמשרד הקצה השנה מיליון שקלים לעבודה עם המחוז החרדי במשרד החינוך, בפירוש מתוך רצון לתת מאמץ שם.

<זיוית לינדר: מדובר על ביצוע של הכשרות מורים וגם על מימון מדריכות שיהיו בכל מחוז ויקדמו את הנושא הזה מול בתי הספר של המחוז החרדי.

יעקב מרגי: אני מקווה שבשנה הבאה, כשנציג את פעילות המשרד - - -

<זיוית לינדר: יעלה קצת.

יעקב מרגי: לא, שייכנס בכלל למדידה.

<גלי דוידסון: אנחנו צריכים להכניס את זה למדידה.

<גלי דוידסון: שם יש פער גדול מדי.

<גלי דוידסון: אני חושב שקריאה שלך למחוז החרדי יכולה לסייע.

יעקב מרגי: אני רוצה לסכם כי אני רואה את שיוזמות הדיון הבא נכנסו לאולם חדורות מוטיבציה.

יעקב מרגי: בבקשה, אחרון הדוברים.

<אורי ארליך: אני מנהל אגף חינוך וקהילה ברשות הטבע והגנים.

<אורי ארליך: קודם כל, אני חושב שהכיוון של המשרד, שמשקיע בהכשרה של מורים ונותן משאבים לרשויות המקומיות גם כדי להעצים אותן וגם כדי לראות שהן מקדמות חינוך מבוסס מקום, מאוד נכון בעיניי.

<אורי ארליך: אני חושב שכל חינוך הוא חינוך סביבתי ולכן הגישה שהציגה נציגת משרד החינוך, להכניס את החינוך הסביבתי לכל התחומים, הוא נכון.

<אורי ארליך: כנציג של רשות שאחראית על נכסי טבע, מורשת ונוף – אתמול הוכרזו חמש שמורות חדשות וגנים לאומיים – הכרזה היא צעד מאוד חשוב, אבל בסוף אנחנו צריכים את הנוער, את הילדים ואת הקהילות ולכן חיזוק הכיוון הזה מאוד קריטי.

<אורי ארליך: אני חושב שיש פה כמה הזדמנויות – התוכנית של משרד החינוך להתפתחות אישית ולמעורבות חברתית היא הזדמנות לקחת את בני הנוער ולחבר אותם גם לאתגר של שמירה על הסביבה.

<אורי ארליך: החוות החקלאיות של משרד החינוך, חברנו אליהן כדי לראות שתלמידים לוקחים מינים אדומים בסכנת הכחדה, מגדלים אותם ומשיבים אותם לסביבה.

<אורי ארליך: יש הזדמנות לקחת סטודנטים ולשלב אותם בפעילות.

<אורי ארליך: עשינו עכשיו ברהט מהלך הכשרת סטודנטיות, שמקבלות מלגה ומעבירות את כל התחום של סניטציה נכונה בכל בתי הספר ברהט.

<אורי ארליך: זה עוד כיוון שצריך לחזק.

<אורי ארליך: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת ומודה לחברי הכנסת שיזמו ומובילים את היום הזה, יום הסביבה בכנסת, חבר הכנסת דב חנין וחבריו.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת ומודה לשר להגנת הסביבה על השתתפותו בדיון והצגת פעילות משרדו בוועדה.

יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע על הגדלת תקציב המשרד לחינוך סביבתי.

יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע על פעילויות רבות שמתקיימות בבתי ספר רבים, החל מגני ילדים ועד מוסדות אקדמיים.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לרשתות החינוך החרדיות להשתתף בחינוך הסביבתי ולמשרד למדוד את הפעילות, כפי הגרף שהוצג, כך שבפעם הבאה אכן יופיעו בגרפים הבאים מוסדות של החינוך המוכר שאינו רשמי.

יעקב מרגי: אני חושב שהמוטיבציה שם רק תלך ותגדל אם רק יעניינו אותם באפשרות.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לבית ספר רמז בכפר סבא על הפעילות של בית ספר ירוק מתמיד ועל ההצגה המרגשת שנתנו לנו כאן.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להמשך שיתוף הפעולה בין המשרד להגנת הסביבה למשרד החינוך.

יעקב מרגי: שיתוף הפעולה צריך להיות כזה ששני הצדדים יהיו אקטיביים ולא שצד אחד אקטיבי בסוגיית התקציב.

יעקב מרגי: אם גם משרד החינוך ישים יהיה מכפיל כוח.

יעקב מרגי: אם המשרד להגנת הסביבה שם ב-2017, אני חושב שזה לא נורא אם משרד החינוך ישים עוד 10 מיליון ויהיו 40 מיליון ואז נוכל להתגאות בכך שהכפלנו את הסכום הזה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לאוניברסיטת אריאל להצטרף למיזם הקמפוס הירוק.

יעקב מרגי: אם היא ביקשה ונאבקה להצטרף למשפחת האוניברסיטאות, שגם בנושא הקמפוס הירוק תצטרף.

יעקב מרגי: היא חסרה שם וחבל שהיא לא תהיה שם.

יעקב מרגי: כמו כן הוועדה קוראת לוועד ראשי המכללות המתוקצבות והלא-מתוקצבות.

יעקב מרגי: הנוכחות שלהן היא קצת יותר משליש ואני חושב שצריך להגדיל את מספר הקמפוסים הירוקים במכללות המתוקצבות והלא-מתוקצבות.

יעקב מרגי: אני קורא למשרד לפעול בקרב הקמפוסים.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם על הדיון ובעוד ארבע דקות יתקיים הדיון הבא.