ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 380, 2017-03-06 11:00

יעקב מרגי: שלום, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: 6 למרץ 2017, ח' באדר תשע"ז.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: רוב המורים פורשים לפני גיל פנסיה, הצעה של חבר הכנסת פרץ שאינו נוכח, ורוב המורים פורשים לפני גיל פנסיה, של חבר הכנסת מסעוד גנאים.

יעקב מרגי: אני מבין שיש גם מסמך של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יעקב מרגי: האם נמצא איתנו מישהו מהלשכה המרכזית?

<יהודית גידלי: הוא הוזמן ונרשם.

יעקב מרגי: בבקשה, פתיחה.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: העניין של פרישת המורים, פרישתם לפנסיה ממערכת החינוך, זאת לא פעם ראשונה שאני אישית הצגתי אותה בכנסת.

מסעוד גנאים: הצגתי אותה בגלל שני דברים.

מסעוד גנאים: דבר ראשון, מערכת החינוך היא אכן מערכת שבה אנשים נשחקים יותר.

מסעוד גנאים: אני כמורה, אני יודע, בתנאים הקיימים במשרד החינוך, בתנאי החברה ובכל תנאי ה - - - שלום, עמיר.

מסעוד גנאים: אמשיך או אתן לעמיר?

יעקב מרגי: אתה ברשות דיבור.

עמיר פרץ: תמשיך.

עמיר פרץ: אני לא צריך לקבל פריבילגיה על זה שאיחרתי.

מסעוד גנאים: הייתה לי הצעת חוק שהצגתי אותה שלוש פעמים, שיהיה גיל הפרישה למורים אחרי 25 שנים בעבודה.

מסעוד גנאים: לא ציינתי גיל, אבל ציינתי כמה שנים של עבודה, שאחרי 25 שנים , זהו, תן למורה את כל הזכויות שמגיעות לו.

מסעוד גנאים: אם הוא יוצא בגיל צעיר, שיחפש משהו אחר, לעזור לו בהסבה ולעזור לו בכל הדברים האלה, מאחר שאנחנו רוצים דם חדש במערכת החינוך.

מסעוד גנאים: מערכת החינוך רוצה צעירים.

מסעוד גנאים: זה לא אומר שהוותיקים, אין להם, לא, יש להם, אבל בצל ההתחדשות, כל ההתפתחויות הטכנולוגיות, דרכי העבודה ושיטות הלימוד הפדגוגיות, כל הדברים האלה, להכניס דם חדש, להכניס צעירים.

מסעוד גנאים: ולמה אני אומר את זה?

מסעוד גנאים: אני אומר את זה במיוחד כמורה ערבי לשעבר, כחבר כנסת ערבי וכחבר ועדת חינוך ערבי, יש לנו את התור המתארך הזה כדי להיות משובצים במשרד החינוך, יש לנו אלפים.

מסעוד גנאים: יש לנו אלפים שלצערי הרב לא מוצאים מקומות עבודה.

מסעוד גנאים: מכללות, אוניברסיטאות, יש להם בוגרים כל שנה, כמה אבל באותו הזמן אין מקומות להם.

מסעוד גנאים: אחד הפתרונות, ואני לא נגד זה, אולי, לא יודע, אולי עמיר בכתיבה שלו, אני לא יודע אם הוא רואה בזה דבר טוב או לא טוב, שמורה פורש מוקדם לפני גיל פרישה, אבל אני רואה את זה חיובי.

יעקב מרגי: אני לא שאלתי את עמיר, אבל אם יש דבר כזה צריך לבחון למה.

מסעוד גנאים: נכון.

מסעוד גנאים: אם זה בגלל תנאים שהם קשים מאוד במערכת החינוך אין ספק שעל מערכת החינוך לתקן את עצמה, שתהיה אווירה ויהיה אקלים חינוכי שנוח למורה ללמד בו, אין לי צל של ספק, אבל אם המורה רוצה לחפש משהו אחר - - -

יעקב מרגי: לא נפריע לו.

מסעוד גנאים: לא נפריע לו, למה להפריע לו? תן לו ובמקומו תביא מישהו צעיר, שיבואו מורים צעירים.

מסעוד גנאים: אני חושב שהתחדשות, שהרענון הזה במערכת החינוך הוא מאוד חשוב ומאוד חיוני למערכת, אבל זה שרוצה לפרוש, תן לו כל הזכויות שיש לו, שיוכל לחיות מהן, או תעזור לו, אם הוא רוצה, לעשות הסבה למקום אחר.

מסעוד גנאים: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני מתנצל על האיחור.

עמיר פרץ: היינו שם עם העניין של התקשורת וגב' דורנר, לא היה נעים לקום באמצע דבריה של שופטת לשעבר.

עמיר פרץ: אני מודה לך שהעמדת את הנושא על סדר היום.

עמיר פרץ: אני חושב שפרישתם של המורים לפני גיל הפנסיה היא עדות להתרחשויות רבות בתוך מערכת החינוך.

עמיר פרץ: אי אפשר להחזיק את זה רק בנקודה אחת, אלא צריך לשפוט את כל המכלול של העניין.

עמיר פרץ: זה סימפטום שמצביע על צורך לטפל בדברים בצורה מעמיקה.

עמיר פרץ: אין בכלל ספק שמורה שיפרוש בגיל מסוים מתוך רצון לפרוש, בגלל שחיקה, בגלל תנאים מצטברים, חייבים לוודא שאכן התנאים שהוא מקבל מאפשרים לו לחיות בכבוד.

עמיר פרץ: אנחנו לא רוצים למצוא מורים שמתחננים על נפשם לחפש השלמות כאלו ואחרות.

עמיר פרץ: אחרי שהם פורשים הם הולכים לתת שיעורי עזר פה ושיעורי עזר שם ולעתים יש מורים שאולי אפילו מחפשים פרנסה בתוך תעשייה ומחוץ למסגרות הרגילות.

עמיר פרץ: לכן אני מסכים איתך, ברגע שמורה פורש, חייבים לדאוג שהתנאים שלו יכבדו את המקצוע שממנו הוא פרש, אבל צריך לזכור, התנאים הבסיסיים של המורים הם בעייתיים.

עמיר פרץ: מלכתחילה המורים בישראל זה לא איזה מיליונרים, זה לא כאלה שהם מתעשרים ואם מורה פורש אחרי 20 שנה, אז מה לעשות, יש לו 40% פנסיה.

עמיר פרץ: בסדר, מה אתה חושב שהוא יכול לקבל עם משכורת הברוטו שיש לו, 12,000, 13,000 שקל שבסוף, מזה, לא כל הרכיבים הם לפנסיה - - -

מסעוד גנאים: הפנסיה היא 70%.

עמיר פרץ: לא, אם הוא פורש אחרי 20 שנה, הוא יקבל 40%, הוא לא יקבל 70%.

עמיר פרץ: יש לך 2% מצטבר לשנה, מי שנמצא בפנסיה תקציבית אז מזלו הרב, אבל העולם הזה הולך ונעלם, של האנשים בפנסיה תקציבית, רובם בפנסיה צוברת, בפנסיה צוברת יש לו שחיקה על שחיקה על שחיקה ואם יש לו 12,000 שקל שעכשיו הוא מקבל ברוטו, שכוללים תוספות וכו', הפנסיה שלו לא תעמוד על יותר מ-3,000, 3,500 שקל במקרה הטוב, אם הוא פורש אחרי עשרים שנה.

עמיר פרץ: אם הוא יפרוש אחרי 35 שנה, אז עם 70%, יגיע לפנסיה שמתחילה להיות סבירה.

עמיר פרץ: אני חושב שבעיית הבעיות של משרד החינוך זה כיתות הלימוד.

עמיר פרץ: עד שלא נגיע למצב שיהיו לנו בכל כיתת לימוד 20 תלמידים, שזה היעד האופטימלי, אז גם הקליטה של מורים שנמצאים אצלך במגזר תהיה אפשרית יותר.

עמיר פרץ: כל עוד אנחנו מצופפים את הכיתות ורוצים להמשיך באותה שיטת עבודה, אז עם כל הכבוד, דרך הפרישה המוקדמת אנחנו לא נפתור את בעיית המצוקה של מורים שרוצים להיכנס למערכת, היא תהיה בשוליים.

עמיר פרץ: אז יפרשו 100 מורים במגזר הערבי, איך זה נותן לך תשובה לאלפי מורים שעומדים בתור?

עמיר פרץ: צריך בין היתר לעשות לאותם מורים צעירים גם הסבות כאלו ואחרות, כי ברור לחלוטין שהנטייה של רוב הבוגרים האקדמאיים במגזר הערבי היא נטייה ללמוד הוראה, בעיקר של הנשים שם, כי זה מקצוע שמאפשר להם להיות קרובים לבית, הוא מקצוע יותר נגיש - - -

מסעוד גנאים: וממילא עכשיו הוא הפך למקצוע נשי.

מסעוד גנאים: אתה יודע, רובם מורות, לא מורים.

<איתי הדר: גם יש לומר שזה מקצוע מכובד.

עמיר פרץ: מכובד, ברור, אנחנו חושבים שלא מספיק מכבדים אותו.

עמיר פרץ: המערכת, לצערנו, לא מספיק מכבדת אותו.

עמיר פרץ: צריך להשקיע בו הרבה יותר.

עמיר פרץ: גם מעמד המורה בישראל משליך על כל הסיכוי של החברה הישראלית להישאר חברה חזקה, אני חושב שמעמד המורה בישראל משליך על כל התהליכים החברתיים הפנימיים אבל גם על התהליכים הכלכליים.

עמיר פרץ: בסוף בסוף השקעה נכונה בחינוך תיתן את פירותיה בעתיד לטובת המשק הישראלי, לטובת מערכת הביטחון הישראלית, לטובת כל תחום ותחום.

עמיר פרץ: לכן אני חושב שאי אפשר להסתכל על הנתונים שראינו כאן, רק ברשותך, אדוני היושב ראש, אני יודע שיש לך המון נתונים, אבל רק הנתונים המודגשים, ב-2016 בסך הכול בגיל פנסיה פרשו 7.7%, זה הכול.

עמיר פרץ: אלה שהצליחו להגיע ל - - -

יוסף ג'בארין: החזיקו מעמד, אתה אומר.

עמיר פרץ: פרישה מוקדמת 44%, פרישה מרצון 35%.

עמיר פרץ: אין לי בעיה, מי שפורש מרצון זה בסדר גמור, אבל יש לך פה את אותם 44% שפרשו שלא מרצון, כנראה בגיל מוקדם יותר וכנראה שגם - - -

מסעוד גנאים: סיפרו לי על תופעה, עמיר, על תופעה הפוכה.

עמיר פרץ: בסדר, אנחנו פה בשביל הדיון.

עמיר פרץ: לכן אני אומר, בשבילי, מקצוע ההוראה הוא לא מקצוע שצריכים להזדקן בו.

עמיר פרץ: אני חושב שצריך להסתכל על המורים בצורה אחרת, אני רואה מורה יותר מבוגר, אני מרגיש הרבה יותר נוח, אני מרגיש שאני מפקיד את הילדים בידיים יותר מנוסות, יותר מקצועיות.

עמיר פרץ: הגיע הזמן שלא נשת

עמיר פרץ: עבד גם אנחנו לסיסמאות האלו שמה שיותר אינסטנט הוא יותר טוב.

עמיר פרץ: לא, אני לא רוצה רק למידה, אני לא רוצה רק השכלה, אני רוצה גם חינוך.

עמיר פרץ: אני רוצה שהמורים יהיו גם מחנכים, לא רק משווקי אינפורמציה בכל התחומים.

עמיר פרץ: אני רוצה שהם יהיו גם מחנכים, שהדמות של המורה תהיה דמות שמלווה אותו אל תוך הבית, שהוא משפיע על הדרך שבה הוא שופט את כל ההתרחשויות שהוא פוגש בחיים שלו.

עמיר פרץ: לכן אני חושב, אדוני היושב ראש, שצריך לראות מה המהלך הדרמטי כחזון גדול לשנים הבאות.

עמיר פרץ: אם אתה שואל אותי, אני הייתי רוצה לראות מדינה שכיתת לימוד בה לא מכילה יותר מ-20 תלמידים, זה מה שהייתי רוצה לראות בחלום הגדול שלנו.

עמיר פרץ: אני מקווה שיום אחד זה יקרה.

יעקב מרגי: בעזרת השם, לו יהי, כולנו שם.

יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת.

יוסף ג'בארין: אני אומר שזה אחד הנושאים האקוטיים שאני פוגש בתחום החינוך בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני גם פוגש מורים ומנהלים שאומרים במפורש שהם מרגישים שחוקים, אחרי שנים ארוכות במערכת, אבל זה פשוט לא משתלם להם לצאת לפנסיה וכדי להבטיח את הפנסיה שלהם הם חייבים להמשיך וללמד.

יוסף ג'בארין: זה מצד אחד, אבל מצד שני, כפי שכבוד יושב הראש מכיר, אנחנו מדברים על יותר מ-10,000 אקדמאים שסיימו הכשרתם להוראה, בין אם זה במכללות להכשרת מורים ובין אם זה באוניברסיטאות, ואין להם מקום במערכת החינוך.

יוסף ג'בארין: אני הייתי רוצה להגיע למצב שהמורים החדשים הללו, שבאים עם להט ואנרגיה ורצון לקדם ועם הידע החדש שלהם, יחליפו את אותם מורים שמרגישים שחוקים ורוצים לצאת מהמערכת.

יוסף ג'בארין: אני לא יודע מה בדיוק קורה במדינות העולם, יכול להיות שאחד הרעיונות יהיה לבקש ממרכז המחקר של הכנסת, להאיר את עינינו על מה שקורה במדינות העולם, מתי מורים במדינות ה-OECD, למשל, יוצאים לפנסיה מובטחת, וכך אולי נוכל לקבל פרספקטיבה על המקום שבו נמצא המורה בישראל.

יוסף ג'בארין: מה שאני אומר זה שהיציאה המוקדמת לפנסיה בתנאים מוגנים ובטוחים יכולה לרענן את השורות במערכת החינוך ולתת גם אופציות תעסוקה, שהן מאוד נדרשות כיום, בקרב האקדמאים, הערבים במיוחד.

עמיר פרץ: היום הלחץ של האוצר זה להגדיל את גיל הפנסיה של נשים.

יוסף ג'בארין: כן, הולכים לעשות את זה, לצערי.

יעקב מרגי: משרד החינוך.

יעקב מרגי: בוא, אני רוצה שתתייחס, קודם כל, לנתונים אם יש.

יעקב מרגי: אני מקווה שבאת עם נתונים לגבי פרישת מורים והמגמות של השנים האחרונות, אם זה סטטי, לא סטטי, יש שיפורים ומה המניעים, מה המאפיינים של הפרישה?

יעקב מרגי: בבקשה.

עמיר פרץ: מה הם רוצים?

עמיר פרץ: למה הם מצפים במשרד החינוך?

<איתי הדר: שמי איתי הדר, אני מאגף כוח אדם והוראה במשרד החינוך, אני אחראי על הנושא של גמלאות מורים.

<איתי הדר: אני רוצה לדבר על מספר נושאים שעלו פה וקשורים לשאלות שעלו.

<איתי הדר: בין השאר להזכיר שבעשור האחרון היו שתי רפורמות מאוד משמעותיות, הן "עוז ותמורה" והן "אופק חדש", ששיפרו את השכר של המורים בעשרות אחוזים.

יעקב מרגי: פי שניים, עלייה כפולה, פחות או יותר, לעומת המגזר הציבורי.

<איתי הדר: זה עלה בעשרות אחוזים, כן.

<איתי הדר: דבר נוסף, למורים יש - - -

יעקב מרגי: אם אתה רוצה את הנתון, 62% לעומת 35% במגזר הציבורי.

<איתי הדר: אוקיי, אחר כך נדבר על זה.

יעקב מרגי: לא, אני רק הכנתי שיעורי בית.

<איתי הדר: בסדר גמור.

<איתי הדר: אני רוצה לציין עוד דבר, לנושא של כלים שיש למורים לעניין של שחיקה.

<איתי הדר: המורים, באופן יוצא דופן יחסית, יש להם כלי של שבתון שזו יציאה לחופשה או ללימודים בלי ללמד בבתי הספר, אחת לכל שש שנים, על פי צבירת הכסף וכמובן שהם מקבלים שכר דרך הקרן.

<איתי הדר: זה כלי למניעת שחיקה.

יעקב מרגי: זה כלי כבד למניעת שחיקה.

יעקב מרגי: אל תקל, שים דגש, שנשמע את הדגש.

<איתי הדר: דבר נוסף, יש להם משהו שנקרא "שעות גיל", למורים שהם מעבר לגיל 50, עד גיל 55, שמפחית להם את שעות ההוראה שהם נדרשים לעשות, בלי להפחית להם, לא בשכר ולא בהיקף המשרה.

<איתי הדר: זה אומר שזה אמור להקל עליהם בצורה כזו או אחרת.

<איתי הדר: וכמובן, נכון, יש להם גם את המכסה של פרישות מוקדמות, שניתנת על ידי האוצר ואנחנו עושים בה שימוש ומשתדלים בה שימוש מושכל וברובה היא מוקצה עבור מורים שחוקים במערכת.

<איתי הדר: הנתונים שפורסמו בכתבה אלה נתונים שאנחנו הפקנו, אלה נתונים אמיתיים ונכונים - - -

יעקב מרגי: איך אתה מזהה?

יעקב מרגי: אני מורה, לא שחוק, אבל בא לי לפרוש, נמאס לי, לא באת לי טוב בעין.

יעקב מרגי: איך אתה יודע לזהות אם אני שחוק או שבא לי עכשיו להחליף?

<איתי הדר: אני אגיד.

<איתי הדר: שחיקה, קודם כל, זה עניין סובייקטיבי, זה משהו שאתה מרגיש ואני לא יכול להתווכח איתו.

<איתי הדר: יש פה מערכת - - -

יעקב מרגי: אני בא ואני אומר לך, אני רוצה ליהנות מההטבות של האוצר לעידוד פרישה, בגלל שאני שחוק, אתה מקבל את - - -

<איתי הדר: לא, לא, לא.

<איתי הדר: יש תהליך.

<איתי הדר: התהליך כולל כמובן את רצון המורה לעשות פרישה מוקדמת, הוא צריך גם להסכים לסוג הפרישה הזה, אחר כך להוסיף דיווחים, דיווחים כתובים, של מלל, הן של המנהל והן של המפקח שמסבירים למה נדרש להוציא את אותו מורה וכמה הוא שחוק מכל מיני סיבות.

<איתי הדר: זה מגיע למחוז ואחר כך מהמחוז שלנו זה מגיע לוועדת גמלאות.

יעקב מרגי: בתקווה שהמנהל והמחוז לא שחוקים.

<איתי הדר: אנחנו מנסים לעשות מה שאנחנו יכולים בהתאם ל - - -

מסעוד גנאים: יכולה להיות שרשרת נשחקים.

יעקב מרגי: לא, יש שחוקים סמויים, מה שנקרא.

יעקב מרגי: אני לא מטיל דופי באף אחד.

<איתי הדר: אני רוצה להוסיף שלושה פרטים נוספים.

<איתי הדר: האחד, הנושא של הממוצע של גיל הפרישה, בעשור האחרון הוא הלך ועלה, מבערך 54 שנים למורה ומורה לקרוב ל-60 שנה, ואני אזכיר עוד דבר, שבגיל 60, על פי החוק הרלבנטי לרוב המורים שפורשים בפנסיה תקציבית, זו פרישת רשות שמותרת להם על פי חוק.

<איתי הדר: נכון שהם לא מגיעים לגיל 67, בגיל 60 החוק מאפשר להם את זה.

יעקב מרגי: אני אשאל שאלה תוך כדי, תתייחס אליה גם כן, אתה יודע לזהות מקרב המורים, אם אתה מפלח את זה למנהלים ומורים, אחוז הפרישה בקרב המנהלים לעומת המורים, האם הוא גבוה יותר?

יעקב מרגי: אותו הדבר?

יעקב מרגי: הולך ביחס ישר?

<איתי הדר: לא, הוא יותר נמוך.

יעקב מרגי: מנהלים פורשים פחות?

מסעוד גנאים: מנהל, למה שיפרוש?

מסעוד גנאים: יש לו את כל ה - - -

<איתי הדר: לא, גם המנהלים נשחקים.

יעקב מרגי: אתה מכיר את "גב לחינוך"?

יעקב מרגי: ארגון מנהלי בתי ספר.

<איתי הדר: הוא מוכר לי בשם.

יעקב מרגי: הוא מהלך אימים, הוא אומר שיש נטישה המונית של מנהלי בתי ספר.

<איתי הדר: לא מדויק, לא לפי הנתונים שלנו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: לכן שאלתי.

עמיר פרץ: מה השכר היום, אתה יכול להגיד לי?

<איתי הדר: שכר.

<איתי הדר: אני לא מטפל בשכר אז קצת קשה לי להגיד.

עמיר פרץ: מה הגמלאות?

עמיר פרץ: מה הממוצע?

עמיר פרץ: בוא נשמע על המיליונרים המורים שפורשים מהמערכת.

<אבי פרידמן: אבי פרידמן ממשרד האוצר, אגף השכר.

<אבי פרידמן: רק כמה נתונים.

<אבי פרידמן: קודם כל השכר המוצע של מורים בשנת 2015, הנתון שאנחנו הולכים לפרסם בדוח הקרוב, עומד על כ-13,000 שקל שכר ממוצע.

עמיר פרץ: החדשים, כמה?

יעקב מרגי: באת באיחור.

יעקב מרגי: היית צריך לתת לנו הרצאת פתיחה לפני כן.

יעקב מרגי: אתה זורק פצצה לרחוב - - - אנחנו לא נוותר על הרצאת הפתיחה שלך.

יעקב מרגי: תתכונן אליה.

יעקב מרגי: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יעקב מרגי: בבקשה, תמשיך.

<אבי פרידמן: שכר בוותק 1, שכר ממוצע שנתי, ממה שאנחנו בדקנו, עומד על 8,000, בתחילת הדרך.

<אבי פרידמן: זאת אומרת שהשכר בתחילת הדרך הוא אמנם נמוך ויש שם בעיה ביחס בין מורה ותיק למורה צעיר, יש בעיה ביחס שאנחנו רוצים לשפר את היחס, שמורה ותיק ירוויח קצת יותר בתחילת הדרך, על חשבון מקורות אחרים, אבל גם שם המצב לא כל כך נורא.

<אבי פרידמן: לעניין הגמלאות, גם על זה יש לנו נתונים - - -

עמיר פרץ: תן לי להבין.

עמיר פרץ: היום, כניסה של מורה צעיר שמתחיל לעבוד, זה 8,000 ברוטו?

עמיר פרץ: זה מה שאתה אומר?

עמיר פרץ: נדמה לי שזה הרבה פחות.

עמיר פרץ: אני לא פגשתי מורים שמתחילים שנה ראשונה עם 8,000 שקל ברוטו.

<אבי פרידמן: אני הסתכלתי בנתונים שלנו.

<אבי פרידמן: יש לנו נתונים של כל התלושים של עובדי ההוראה.

<אבי פרידמן: אנחנו מרכזים את הנתונים אצלנו.

<אבי פרידמן: אם סוכמים את סך השכר שהם מקבלים ומחלקים ב-12, כולל הבראה, כולל ביגוד וכולל הכול, אז זה 8,000 שקל ממוצע חודשי, למשרה מלאה.

יעקב מרגי: תוך כמה שנים הוא מתחיל להרגיש אחרת?

יעקב מרגי: אני הבנתי מדיונים שהיו פה, שמורה מתחיל, אחרי ארבע-חמש שנים, כבר נכנס לאיזו ישורת.

<אבי פרידמן: בחמש השנים הראשונות הוא עולה בשתי דרגות, מה שמעלה לו את השכר ב-15%.

יעקב מרגי: תודה.

מסעוד גנאים: יש תשע דרגות, נכון?

מסעוד גנאים: לפי "אופק חדש".

<אבי פרידמן: כן.

מסעוד גנאים: אבל עד שיגיע לזה - - -

<איתי הדר: לא, הוא מתחיל מ-1.

<איתי הדר: תוך שנתיים-שלוש הוא כבר עובר לדרגה השנייה ואחר כך - - -

מסעוד גנאים: אבל הוא צריך לעבור השתלמויות והרבה דברים.

יעקב מרגי: תראה, הרציונל היה שבמספר השנים הראשונות, אחרי שהמערכת הכילה אותו והוא התאקלם במערכת ומרוצה והוא מורה יעיל, אחרי ארבע חמש שנים הוא מקבל קפיצה כזו, הוא עולה על המסלול.

יעקב מרגי: זה נקרא מסלול המראה.

<אבי פרידמן: לגבי הקצבה, הקצבה החציונית של עובדי הוראה היא כ-6,500 שקל.

<אבי פרידמן: של עובדי המדינה, לצורך השוואה, זה כ-5,800.

<אבי פרידמן: אנחנו מדברים על קצבת זקנה חציונית לפי הנתונים שמפרסם החשב הכללי בדוחות הכספיים של המדינה.

<אבי פרידמן: הם צוברים קצת פחות, כי הפרישה שלהם בגיל 56, ממוצע גיל פרישה של כל עובדי ההוראה הפורשים, לעומת יתר עובדי המדינה, שממוצע הפרישה של הגמלאים הוא גיל 61.

<אבי פרידמן: זאת אומרת שהמורים, בממוצע, פרשו קצת קודם והם מקבלים, בחציון, שזה נתון קצת יותר מדויק, קצת יותר מיתר עובדי המדינה, כך הקצבה שלהם נמצאת במקום יחסית טוב.

יעקב מרגי: אתה, במשרד החינוך, שממונה על הגמלאות, אתה רואה איזו האטה ברצון לפרוש, גידול?

יעקב מרגי: דבר איתי על מגמות, מה קרה לעומת החמש שנים האחרונות?

יעקב מרגי: מה היה?

<איתי הדר: פחות או יותר מספר המורים שמבקשים לפרוש הוא די יציב, הוא יותר מהמכסה שאנחנו מקבלים ואנחנו מקבלים פחות או יותר מכסה יציבה ממשרד האוצר בשנים האחרונות.

יעקב מרגי: דוד מעגן, המסמך שלך באמת ממצה.

<דוד מעגן: איזה מסמך?

<דוד מעגן: אני לא יודע על מה מדברים.

יעקב מרגי: אתה מכיר את המסמך שהוצאתם לתקשורת ב-10 בנובמבר 2016?

<דוד מעגן: על?

יעקב מרגי: על ניידות שנתית ועזיבה.

<דוד מעגן: כן, כן.

יעקב מרגי: על זה אנחנו מדברים.

יעקב מרגי: התחממות כדור הארץ זה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

<דוד מעגן: כן, אני רוצה רק להתחבר לשיעורי העזיבה ששאלת - - -

עמיר פרץ: האוצר - - -

יעקב מרגי: הוא אמר לך, אם אני לוקח עובד הוראה לפי שנות השירות בממוצע לעומת עובד - - -

עמיר פרץ: למה לא יכולים לתת לנו ניתוח, נניח ל - - - אני מעריך שאם היינו בודקים מה קרה לפני 30 שנה, לפני 20 שנה, היינו רואים שמספר המורים שמכריזים על שחיקה ופורשים מוקדם יותר הולך וגדל, בגלל שרמת התנאים וההגנה הולכות וקטנות, בגלל שאין פנסיה תקציבית, בגלל הרבה מאוד דברים אחרים.

עמיר פרץ: כשאתה אמרת שסך הממוצע לפנסיה זה 5,000, כמה אמרת?

<אבי פרידמן: קצבת זקנה חציונית של סך - - -

עמיר פרץ: מהי קצבת זקנה?

<אבי פרידמן: הקצבה שהם מקבלים בפנסיה.

יעקב מרגי: פנסיה, לא זקנה של הביטוח הלאומי.

<אבי פרידמן: לא זקנה של הביטוח הלאומי.

<אבי פרידמן: קצבת הזקנה כתוצאה מחוק שירות המדינה גמלאות, היא 6,545 שקלים לעובדי הוראה, לסך עובדי ההוראה שפרשו, לעומת 5,803, אם אני לוקח את עובדי המדינה, הקצבה חציונית שלהם.

עמיר פרץ: כמה, אתה יודע להגיד לנו?

עמיר פרץ: כמה יש לך בפול?

<אבי פרידמן: כן, בפול יש 47,000 עובדי הוראה לעומת כ-23,000 עובדי מדינה.

עמיר פרץ: אני יכול להגיד לך בביטחון מוחלט, בלי לדעת את פרטים, שמתוך מה שאמרת, בין 7,000-10,000 מקבלים פנסיה של 30%-40% יותר ורוב ה-30,000 מקבלים פנסיה של 4,000 שקל גג.

<אבי פרידמן: בגלל זה ציינתי את הנתון החציוני.

<אבי פרידמן: הנתון החציוני זה המספר ש-50% מרוויחים מעליו ו-50% מרוויחים מתחתיו, בשביל להימנע מההטיה הסטטיסטית הזו.

עמיר פרץ: אתה צודק.

עמיר פרץ: זה כבר יותר סביר.

יעקב מרגי: אוקיי.

יעקב מרגי: דוד.

<דוד מעגן: כמה מלים.

<דוד מעגן: באותו מסמך שדיברת עליו, היקף התופעה של עזיבת מורים מדי שנה גדל.

<דוד מעגן: היקף התופעה, במספרים מוחלטים, שעוזבים את המערכת מדי שנה, זה הולך וגדל מדי שנה.

יעקב מרגי: ובאחוזים?

<דוד מעגן: ולמה?

<דוד מעגן: כתוצאה מכך שכוח האדם גדל במערכת.

<דוד מעגן: אנחנו מדברים בשנים האחרונות על 6,500 מורים שעוזבים את המערכת.

<דוד מעגן: מתוכם יש גם את המרכיב של הפרישה.

<דוד מעגן: באחוזים המצב נראה מאוד יציב בעשור האחרון והצגנו את זה גם ב - - -

יעקב מרגי: הצגת פה ירידה אפילו.

<דוד מעגן: יש אפילו מגמה מסוימת של ירידה, נכון.

<דוד מעגן: אנחנו מדברים על סביב 4% ממצבת כוח האדם בהוראה במערכת, ואני מדבר לא רק על מדינה אלא גם בעלויות, כלל המערכת - - -

יעקב מרגי: כדי לסבר את האוזן, יש כ-180,000 עובדי הוראה פעילים.

<דוד מעגן: כן, סדר גודל, כולל המגזר החרדי.

יעקב מרגי: כן, עוד לא הפרישו אותם מהגדרת - - -

<דוד מעגן: לא, בסדר, רק אתה צריך להבין, בהגדרות אצלם זה לא כולל כי זה רק עובדי מדינה וכן הלאה.

יעקב מרגי: ההבהרה שלך נכונה כי שם הם מועסקים בתנאי עבדות של עמותות.

יעקב מרגי: הלוואי והם היו מועסקים בתנאים של המדינה.

<דוד מעגן: נכון, זה מתחבר לדיון הקודם על עובדי קבלן וכן הלאה.

<דוד מעגן: מה שאני כן רוצה לומר , כשאני מסתכל על שיעורי העזיבה של מורים בגילאי ה-50 ומעלה, וחילקתי אותם לשלוש קטיגוריות, 50-55, 55-60 ו-60 ומעלה, באורח מפתיע, אני חייב לומר, חברים, שיעורי העזיבה של הקבוצות האלו הולכים וקטנים במהלך העשור האחרון.

<דוד מעגן: אני לא יודע, שמישהו יסביר לי למה, אבל אנחנו רואים כאן מגמת ירידה באחוז מתוך אותן קטגוריות גיל, ירידה - - -

יעקב מרגי: לא שווה, ברגע שיש גידול - - -

<דוד מעגן: זה פשוט ירידות תלולות בשיעורי העזיבה.

יעקב מרגי: של הצעירים או של המבוגרים?

<דוד מעגן: אני מדבר רק על המבוגרים.

<דוד מעגן: 50 ומעלה.

יעקב מרגי: אפשר להסביר.

יעקב מרגי: אם יש שיפור בתנאי השכר, עלייה של כ-62% - - -

<דוד מעגן: יפה, אולי אמרת את זה לפני כן, יכול להיות שכדאי להם למשוך עוד ולפרוש באמת רק לקראת הגיל התקני.

<איתי הדר: אני אזכיר לכם עוד פעם, ממוצע גיל הפרישה לפי כל הפרישות שלנו בחינוך הרשמי, עלה בעשור האחרון מ-54 לקרוב ל-60 היום.

<דוד מעגן: זה מסתדר יפה מאוד.

<דוד מעגן: את זה לא ידעתי, לא סיפרת לי, איתי, היית צריך לספר לי.

<דוד מעגן: אני רוצה לומר עוד משהו, אני מניח שהנתונים שהוצגו כאן הם לגבי עובדי מדינה ואנחנו עשינו פילוח גם, בנפרד, לגבי עובדי הבעלויות.

<דוד מעגן: זאת אומרת זה בעיקר התיכונים שמקבלים שכר מעיריות, רשויות וכן הלאה.

<דוד מעגן: אני חייב לומר, שיעור העזיבה שם קצת יותר גבוה מזה של עובדי המדינה.

יעקב מרגי: בבעלויות.

<אבי פרידמן: בבעלויות.

יעקב מרגי: זה ברור.

יעקב מרגי: סטייה גדולה?

<אבי פרידמן: לא משמעותית.

<אבי פרידמן: אנחנו מדברים על סדר גודל שבין 1% ל-2%.

<אבי פרידמן: אני רוצה לומר עוד נקודה אחת לסיום.

<אבי פרידמן: דיברתם על שחיקה וחשבתי שיהיה נכון לבוא ולפלח את המורים שעוזבים, את שיעורי העזיבה לפי פרופיל בתי הספר, כי מקדם השחיקה בבתי ספר, בלי סטיגמות, שהם ברמה סוציואקונומית יותר נמוכה, מן הסתם מקדם השחיקה צפוי להיות יותר גבוה, וכשאנחנו פילחנו את הנתונים לפי השכלת אֵם ממוצעת של התלמידים בבתי הספר אז אנחנו רואים שבאמת בגילאי 50 ומעלה שיעורי העזיבה בבתי ספר שהם בפרופיל סוציואקונומי נמוך יותר, השכלת אֵם נמוכה, הוא יותר גבוה וזה כנראה הגיוני.

יעקב מרגי: התמודדויות קשות יותר.

<דוד מעגן: יכול להיות.

<דוד מעגן: רק עוד נקודה אחת, כל זה רלבנטי גם לתחומי העיסוק של המורים.

<דוד מעגן: מורים מבוקשים במערכת וכולנו יודעים מיהם המורים המבוקשים - - -

יעקב מרגי: לא פילחתם לפי מצב סוציואקונומי של רשויות?

<אבי פרידמן: יש, יש.

<אבי פרידמן: זה בערך די תואם את מה שאמרתי, ברשויות עם פרופיל סוציואקונומי נמוך שיעור העזיבה של מורים בגילאים מתקדמים, 50 ומעלה, יותר גבוה.

<אבי פרידמן: אני אוכל להעביר לכם את המצגת הזו אחר כך.

<אבי פרידמן: נקודה אחרונה שאני חושב שהיא מאוד מעניינת, הביקוש למורים הוא גם פונקציה של המחסור במורים, אם תרצה, ומורים מבוקשים במערכת, בעיקר בתיכונים, אלה מורים למתמטיקה ואנגלית.

<אבי פרידמן: אנחנו יודעים את זה.

<אבי פרידמן: גם הרפורמות שנעשו לאחרונה עם שר החינוך, באנגלית ובמתמטיקה, ובאמת רואים שבהשוואה לכלל המורים המורים למתמטיקה ואנגלית, בעיקר מתמטיקה, שיעורי העזיבה של מורים בגילאים האלה של 50 ומעלה יותר נמוכים.

<אבי פרידמן: זאת אומרת, אם אתה שואל אותי, מנהלי בתי הספר בשטח מחזיקים את המורים האלה, "אל תעזבו כי אנחנו צריכים עוד להמשיך כיתות, להחזיק כיתות" וכן הלאה.

<אבי פרידמן: זהו.

<אבי פרידמן: תודה.

יעקב מרגי: תראה, בואו אני אומר לכם עכשיו.

יעקב מרגי: אני מחויב על פי תקנון הכנסת, כשיש דיון מהיר, לקיים אותו, בשונה מוועדות אחרות שמושכות ומושכות.

יעקב מרגי: אני לא מקל ראש, מציבור של כ-180,000 מורים במערכת, נתונים של 6,500, זה סביר במידת מה.

יעקב מרגי: מדיון כזה אני רוצה להפיק, וזה התפקיד שלי כוועדת כנסת, אל"ף, אם המערכת יודעת לזהות למה ואם היא יודעת לסנן ולמנוע בריחה של איכויות, זו מערכת שהשקיעה באותם מורים והמורים האלה התמקצעו.

יעקב מרגי: אני לא מדבר על שחוקים, יכול להיות שעם השחוקים הולכות גם קבוצות מורים איכותיות שאנחנו צריכים אותם במערכת.

יעקב מרגי: אני מאלה שלא אוהב את העבודה בפס רחב, לכולם אותו דבר, לכן, כשמדברים על תגמול מורים, זה תפקידו של רגולטור, תפקידו של משרד, לבחון למה.

יעקב מרגי: למה, מאיזו סיבה ואם יש דברים שחשוב לך לדרג.

יעקב מרגי: מורים שחוקים כולנו רוצים את טובתם, זה נהנה, השני לא חסר, שחרר, אבל מורים שטוב להם עם ההוראה, שיכולים לתת עוד, אבל לא נוח להם בגלל סביבת העבודה או בגלל צורת העבודה, זה חייב להיות לנגד עיניכם.

יעקב מרגי: אני מודע לזה שיש לכם צרות גדולות יותר באגף עובדי הוראה במשרד החינוך ובשכר בכלל, ודרך אגב, התגברתם על הקטע של נוסח חישוב הפנסיה?

<איתי הדר: זו יחידה אחרת במשרד.

יעקב מרגי: התגברתם עם ה"אופק חדש" ו"עוז ותמורה"?

<איתי הדר: עובדים על זה.

<איתי הדר: זה עם הממונה על השכר.

יעקב מרגי: "שקט עובדים", אתה יודע, נשמע אתכם אחר כך.

יעקב מרגי: אין ספק שהמשרד חייב לדעת למה.

יעקב מרגי: תבוא תגיד לי, תשמע, באחוזים, 6,500, ואם אני מפלח, האם אתה יודע לומר לי, מתוך ה-6,500, כמה הם בני 50 ומעלה, מספרית?

<דוד מעגן: במספר מוחלט?

יעקב מרגי: לא משנה.

<דוד מעגן: הייתי אומר סדר גודל של כמעט מחצית.

יעקב מרגי: אני אומר לכם דוגרי, מעבר לכותרת, זה לא כצעקתה.

יעקב מרגי: למה זה בכל זאת צריך ל - - - כי יש מחסור במורים.

יעקב מרגי: אנחנו מעודדים להביא מורים מהייטק, יש מחסור במורים.

יעקב מרגי: במגזר הערבי אנחנו סובלים בכיוון ההפוך, יש עודף ויש טענה לשחיקה.

יעקב מרגי: לכן שאלתי על חתך סוציואקונומי.

יעקב מרגי: מורה שעובד ברשות מקומית עם חתך סוציואקונומי נמוך, סביבה קשה, שהעירייה, החינוך זה לא ב - - - לא כולן כך, אבל יש לה צרות יותר קשות והחינוך לא בקדמת הבמה ומורה מתמודד וקשה לו עם האוכלוסייה, קשה לו עם העירייה, קשה לו עם המשרד, הוא נשחק מהר.

יעקב מרגי: לא לחינם אנחנו שומעים את הטענה הזו והיא חוזרת כמעט בכל דיון, שהמורים המבוגרים במגזר הערבי טוענים לשחיקה.

יעקב מרגי: פה אתם תצטרכו לעשות עבודה.

יעקב מרגי: תצטרכו לעשות עבודה, כי התפוקות, אם מישהו חושב שנעצום עיניים ולא נראה את הבעיה, אז היא לא מתגלגלת לפתחנו, היא מתגלגלת לפתחנו בתוצאות, ברמה של התלמידים, בדוחות, בדוחות ההערכה של המשרד.

יעקב מרגי: לכן, אם אתה שואל אותי, אתם צריכים לעשות עבודה בלי שום קשר.

יעקב מרגי: אני חושב שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עשתה עבודה פה, לפחות בתקציר שקיבלתי, הוא מאוד מפורט, אני אשמח לקבל את המצגת, אבל פה תצטרכו לעשות עבודה משלכם, ממוקד מגזר ערבי.

יעקב מרגי: במקום לחפש איך להסיע אותם דרומה ולשבץ אותם, טוב שישובצו במערכת החינוך הישראלית, אני חושב שצריך להאיץ את התהליך הזה וחבל שרק אתה נמצא פה, אגף עובדי הוראה כולו היה צריך להגיע לדיון הזה.

יעקב מרגי: פה צריכה להיעשות עבודה ממוקדת, מה שנכון למגזר הערבי לא נכון למגזר הכללי, צריך להתאים את זה.

יעקב מרגי: בבקשה.

<מאיר אסרף: קודם כל נושא הפרישה המוקדמת נחלק לשני רבדים.

<מאיר אסרף: נושא השחיקה האדירה שקיימת אצל עובדי הוראה - - -

יעקב מרגי: מי הדובר?

<מאיר אסרף: עו"ד מאיר אסרף, מייצג את הסתדרות המורים.

<מאיר אסרף: על השחיקה האדירה אני לא אכביר מלים, דובר על זה הרבה בדיון.

<מאיר אסרף: לגבי הנתונים שהגיעו אלינו, הנתונים שהסתדרות המורים מוסרת הם אלה: 1,400 מכסות בשנה של פרישה מוקדמת אינן מספיקות ל-7,000 עד 8,000 פונים שמגיעים אלינו.

<מאיר אסרף: מה זה יוצר?

<מאיר אסרף: זה יוצר מספר בעיות.

<מאיר אסרף: קודם כל מספר המכסות הקטן גורם לרצון של עובדי ההוראה לתפוס את המכסה, ודבר שני, בעיה כלכלית, שלא דובר עליה כאן בדיון, והיא העובדה שפרישה מוקדמת לעובדי ההוראה ניתן לתת רק בין גיל 50 ל-59.

<מאיר אסרף: ואז עובד הוראה שמתקרב לגיל 60 אומר לעצמו, רגע, אם יש מענק בגובה 40,000 שקלים וחמישה חודשי הסתגלות, אני מתקרב לנקודת היציאה של גיל 60 ואז במשך שבע שנים אני לא אוכל לצאת לפרישה מוקדמת עם אותם תמריצים.

<מאיר אסרף: לכן צריך לשקול לשנות את שיטת התמרוץ כך שמורים יקבלו תמריצים גם בין גיל 60 ל-67.

<מאיר אסרף: והתמריץ הזה הוא ראוי, למה הוא ראוי?

<מאיר אסרף: הוא ראוי כי צריך להוקיר תודה לאותם עובדי הוראה שפעלו, החזיקו מעמד, לא נשחקו במערכת במשך 35 שנים.

יעקב מרגי: אתה יודע מה?

יעקב מרגי: לפעמים אני אומר לאלה שמדברים "היזהרו בדבריכם".

יעקב מרגי: מה לעשות, אני איש גרפים ומספרים, אין לי הרבה איכויות אחרות, אולי הגיע הזמן, אולי במסגרת הבחינה, מה שהיה נכון בעבר לא בהכרח נכון היום.

יעקב מרגי: אולי בעקבות הרפורמות ואלה נתונים סטטיים, עומדים ואפילו בירידה, אז אולי נרים את גיל עידוד הפרישה?

יעקב מרגי: סתם זרקתי חומר למחשבה.

יעקב מרגי: במקום לתת את זה מגיל 50, נרים את הרף, למה שמורה איכותי יפרוש בגיל 50?

<איתי הדר: זה לא התכנון, מבחינתנו - - -

יעקב מרגי: אבל זה קורה לך.

<איתי הדר: זה מורה שחוק, לא מורה איכותי.

יעקב מרגי: אמרת לי במפורש - - -

מסעוד גנאים: דווקא אומרים שמי שנשחקים בהתחלה הם אלה הטובים.

<איתי הדר: אמרתי שאנחנו סומכים על הדוח של מנהל בית ספר ש - - -

עמיר פרץ: ההודעה של מנהל בית הספר?

<איתי הדר: המורה אומר לעצמו, "אני רוצה לפרוש" ומתאר מה הוא עובר, המנהל מוציא מכתב ואחריו מוציא גם המפקח.

<איתי הדר: יש פה תמונה - - -

עמיר פרץ: אלה שלושת התנאים המצטברים?

<איתי הדר: זה המכתבים, הוא צריך כמובן להיות מעל 50, כמו ש - - -

עמיר פרץ: ברור.

עמיר פרץ: תנאי סף גיל 50, כמה שנות עבודה?

<איתי הדר: 20.

יעקב מרגי: סוף סוף הדיון התעורר.

עמיר פרץ: כמה אחוזי פנסיה הוא מקבל?

<איתי הדר: כמו שתיארת קודם, זה היה נכון, אם יש לו 20 שנה אז יש לו 40% אבל בדרך כלל זה הרבה יותר.

עמיר פרץ: אין הגדלת פנסיה כעידוד.

<איתי הדר: לפי החוקים.

עמיר פרץ: ברור שלפי החוק.

<איתי הדר: לא, אין הגדלות נוספות.

יעקב מרגי: פעם היו.

יעקב מרגי: גם אני הייתי איש שכר ואיש גמלאות, אני זוכר.

עמיר פרץ: בצבא רמטכ"ל רשאי לתת 10%.

יעקב מרגי: אני עבדתי בגוף שהוא גם בטחוני וסמוך למשרד ראש הממשלה, שגם, הממונה על הגמלאות והממונה על השכר נתנו לו OK, זה היה בתקופתי, לא יודע מה היום, זה בעידוד פרישה.

יעקב מרגי: אבל בואו, רבותיי, אני חושב שצריך להוסיף תנאי מצטבר.

יעקב מרגי: אם המורה הזה בשנים האחרונות הוביל כיתה בצורה איכותית, הביא תוצאות טובות, זה שהוא טוען שהוא שחוק, בסדר, אני לא מזלזל - - -

<דוד מעגן: אותו לא רוצים להפריש.

יעקב מרגי: אבל זה לא עומד לו לא למבחן בכלל.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים להחזיק אותו.

יעקב מרגי: תוסיף, תשקלו להוסיף את זה.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

<מאיר אסרף: עוד נקודה אחת.

<מאיר אסרף: התחרות הגדולה והעובדה שיש מספר קטן של מכסות פרישה מובילות לכך שמורה, שהוא מורה מצוין ורוצים לגמול לו, אז לפני גיל 60, הגיל שבו מופסקות ההטבות, הוא נאלץ לבוא למנהל שלו ולהגיד לו, "תכתוב עליי דברים לא טובים".

<מאיר אסרף: זה לא תקין, זאת אנומליה, הכנסת צריכה לתקן את זה.

מסעוד גנאים: זה אומרים בערבית, המורה הולך ואומר לו "תן לי תעודה שאני משתגע".

יעקב מרגי: אמרתי, בתקווה שזה לא שחוק וההוא לא שחוק.

<מאיר אסרף: ולמנוע מצב כזה, שבו אנחנו גומלים למורה טוב בזה שאנחנו כותבים חוות דעת שלילית או נאלצים לעמוד בפני בקשה שמישהו יכתוב חוות דעת שלילית, רק כדי שהוא ייהנה מהתנאים הללו, זה מצב לא טוב ולא בריא.

<מאיר אסרף: צריך לתקן ולהחיל את התנאים מגיל 50, גם עד גיל 67, כשבין גיל 60 ל-67 לעשות דירוג של הנושא.

<מאיר אסרף: אדוני איש כספים ויודע בטח להציע מודל מתאים.

יעקב מרגי: תודה.

<מרדכי סמט: שלום, אדוני, אני יושב ראש הסתדרות המורים במרחב ירושלים וסגן מזכ"ל, מרדכי אריה סמט, בן יואל ז"ל.

<מרדכי סמט: אני רוצה להשמיע כמה דברים.

<מרדכי סמט: אני מייצג כ-18,000 חברים במחוז ירושלים, המכסה שלנו הייתה בשנה שעברה 95.

<מרדכי סמט: המכסה הכוללת הייתה 1,800, 400 ועדות רפואיות, 1,400 נחלקו בין שבעה מחוזות.

יעקב מרגי: רגע, רגע, רגע.

יעקב מרגי: המכסות לפי אזורים?

<איתי הדר: לפי מחוזות, כן.

מסעוד גנאים: בצפון כמה, למשל?

יעקב מרגי: בגלל המגזר הערבי, האם מישהו יודע לבדוק את זה בינתיים?

יעקב מרגי: תבדקו לי בינתיים את מחוז צפון.

יעקב מרגי: בבקשה.

<מרדכי סמט: אני מציע איזשהו רעיון שהצעתי בזמנו ליובל רכלבסקי, זה יהיה הקומפוט בסוף.

<מרדכי סמט: 400 איש בוועדות בריאות מחכים לפעמים חצי שנה עד שמונה חודשים, מתחילים בתחילת השנה, מקבלים תשובה לפעמים ב-15 באוגוסט, לפעמים ב-15 בספטמבר.

<מרדכי סמט: מערכת שצריכה להיערך, המורה יעבוד אצלי, כן או לא, עד הרגע האחרון אינם יודעים ואני מדבר על ה-400 כרגע.

<מרדכי סמט: אותו דבר, 1,400 בכל הארץ, מתחילים להתראיין לפנסיה, זה מתחיל בגיל 50, אחרי 30 שנות ותק, שחיקה פדגוגית או שחיקה נפשית, זה השיח בחדר המורים, כדאי לי כלכלית לצאת, כן או לא? וזה נמשך לפעמים שנים.

<מרדכי סמט: הבעל עורך דין, הבעל כלכלן, עושים את החשבונות.

<מרדכי סמט: יש היום גם קורסי הכנה לפרישה.

<מרדכי סמט: הגיל השלישי הוא יקר מאוד, אנשים חושבים הרבה ואז, לפעמים 10 שנים, היערכות לקראת הפרישה, כדאי לי או לא כדאי לי?

<מרדכי סמט: ואני שואל היכן הפדגוגיה?

<מרדכי סמט: איפה האחריות?

<מרדכי סמט: אני גם מרצה במכללה ואני מדבר על דע את זכויותיך ודע את חובותיך.

<מרדכי סמט: אני לא רוצה מורה עייפה במערכת, אבל אני רוצה מורה שתצא בשיא הכבוד, עם ראש מורם, שתתחיל אולי הסבה מקצועית.

<מרדכי סמט: אני בזמנו הצעתי הצעה ואני מעלה אותה מחדש.

<מרדכי סמט: בגיל 55, אחרי 30 שנות עבודה, לפרוש ולצאת לשירות לאומי, לא בגיל 18 אלא בגיל 55, לתרום ארבע שעות בהתנדבות למערכת במשך שנתיים, אבל שייצאו כולם עם שמונה חודשי הסתגלות.

<מרדכי סמט: זה בצדו, אבל אתם עובדים בהתנדבות, סוג התנדבות שהיא חובה, כל אחד במקצוע שלו, שנתיים.

<מרדכי סמט: ארבע שעות שבועיות למערכת, צא ולמד כמה שעות זה ייתן במערכת החינוך על 1,800 מורים שפורשים, זה הון עתק.

<מרדכי סמט: יישארו במערכת יומיים בשבוע, שעתיים ושעתיים.

<מרדכי סמט: צא ולמד, אחרי גיל 55.

<מרדכי סמט: לחשוב על משהו יצירתי, שונה, מחוץ לקופסה.

<מרדכי סמט: שירות לאומי, לא בגיל 18 ולא בגיל 20.

יעקב מרגי: אבל אתה יודע, אם אתה תעשה פרישה בגיל 55 כמה יפרשו?

יעקב מרגי: לא 1,800.

<מרדכי סמט: סליחה, יפה.

<מרדכי סמט: להכניס כוח צעיר, כלכלית, גם לאוצר זה יהיה כדאי.

<מרדכי סמט: תאמין לי, אני פתחתי שתי מכללות בירושלים לגמלאים.

<מרדכי סמט: ארבעה ימים בשבוע הם לומדים ונהנים, ב-60 חוגים בכל מה שאתה מעלה על דעתך, לא רוצה עכשיו לפרט יותר אבל - - -

עמיר פרץ: בני כמה הם?

<אריה סמט: מ-59 גננות עד 67.

<אריה סמט: כולם, 3,300 איש - - -

עמיר פרץ: אבל לא באים אליך למכללה - - -

<אריה סמט: באים.

עמיר פרץ: סליחה, חברי.

עמיר פרץ: ברור לחלוטין שמ-60 ומעלה ייתכן שאתה נותן להם תשובה, אבל אם אתה מדבר על מגמה של להפריש מורים בגיל 50 - - -

<מרדכי סמט: 55.

עמיר פרץ: 55.

עמיר פרץ: אתה חושב שהמכללות זו התשובה הנכונה?

<אריה סמט: זה חלק מהתשובה, זו לא כל התשובה.

<אריה סמט: אני נותן להם אפשרות כי הגיל השלישי, תשמע, יש אנשים שיצאו לפנסיה ואחרי שלושה חודשים הם חסרי אונים, "מוטי, אין לנו מה לעשות, תעשה לנו טובה", כולל מפקחות ומפקחים, אבל יש להם תשובה.

<אריה סמט: הם נמצאים במסגרת יוצאת מן הכלל, הם מתנדבים גם בעל-יסודי יום בשבוע לשעתיים בצורה פרטנית.

<אריה סמט: אפשר, זה כוח מסיבי יוצא מן הכלל שעושה עבודה, צריך לדעת לנצל אותו.

עמיר פרץ: השאלה היא האם הפנסיה מסכימה לקיומם?

<מרדכי סמט: לכן אני אומר, אחרי 30 שנה מתחילה השחיקה, גם הנפשית וגם הפיזית, זה לא פשוט ואז, אם אתה נותן להם אופציה להישאר במערכת, רק ארבע שעות שבועיות או שעתיים, אתה מחייב אותם שנתיים, זו ההתנדבות, אבל אתה מוציא אותם עם שמונה חודשי הסתגלות, קידום, לא קידום דרגה, זו אופציה פנטסטית לנדב אותם ולתת להם לצאת בראש מורם.

<מרדכי סמט: חוץ מזה, ישנם מורים, איך אומרים?

<מרדכי סמט: יין משומר, תמצא בגיל 55 מורים למתמטיקה ומורים לאנגלית שמסוגלים לעבוד גם עד 67, מהטובים ביותר, מקצוענים, צריך לדעת לברור אותם נכון ואם מישהו ייקח את הכפפה - - - בזמנו שושני אמר לי, "מוטי, תשמע, הרעיון הוא ענק, איך מבצעים אותו?

<מרדכי סמט: בוא נשב עם יובל רכלבסקי", הצרה שבאותו שבוע הוא פרש.

<מרדכי סמט: אם אנחנו נעשה משהו מחוץ לקופסה, איתי, ואני אומר לך כאיש משרד החינוך והייתי 12 שנה מפקח ארצי במשרד החינוך, אני אומר לכם, זו תהיה מהפכה במערכת.

<מרדכי סמט: גם ייצאו בכבוד וגם המערכת תמשיך ליהנות מהם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: האם יש מישהו שרוצה לדבר סביב השולחן ולא דיבר?

<דוד מעגן: אני רוצה רק משפט אחד.

<דוד מעגן: כשאנחנו מסתכלים על הנתונים של המורים שעוזבים וגם מה שיש כאן, צריך לזכור, דיברת על מורים מנוסים, עזוב כרגע את גילאי 50 ומעלה, דווקא 50 עד 54 מעט מאוד עוזבים, זה מתחיל ב-55 ומעלה, הבעיה היא עד גיל 50, בין 30 ל-50, מורים מנוסים שכבר מחזיקים כיתות, הון אנושי אדיר, שהושקעו בו גמולי השתלמות, הכשרות, הטבות וכן הלאה, שזו מסה של אלפים שעוזבת את המערכת כל שנה.

<דוד מעגן: זהו אובדן הון אנושי אדיר של המערכת.

יעקב מרגי: אני אמרתי בשיחה ביני לבין חבר הכנסת עמיר פרץ, קח בחשבון שחלק מהפורשים, והם הציגו את זה כאן בדיונים שלנו, לגבי אותן רשתות שנותנות מענים, דוגמה, לילדים חולים "קדימה מדע" ועוד רשתות כאלו שנותנות השלמות בגרויות.

יעקב מרגי: הם מעסיקים מורים בשכר שעה גבוה יותר, אז תמצא חלק גדול מהפורשים האלה עובדים במקצוע ההוראה שלא במסגרת המצבת שלכם.

יעקב מרגי: אני לא מדבר על בעלויות של תיכון, אני מדבר על בעלויות אחרות שהן לא תיכון, כל מיני פרויקטים נוספים שהמשרד עושה בקבלת שירות על ידי ספק שירות.

<מאיר אסרף: עובדי קבלן?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: תאמין לי שיש לי רגישות גבוהה, אבל זה לא המקרה.

יעקב מרגי: היא בחרה, היא עובדת כספק שירות של השלמת בגרות בבתי ילדים חולים וכדומה, אז יכול להיות שחלקם נבלע שם ואז הנתון הוא חסר.

יעקב מרגי: אני מסכם.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לחברי הכנסת המציעים, חבר הכנסת עמיר פרץ וחבר הכנסת מסעוד גנאים.

יעקב מרגי: הוועדה מודה ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה על המסמך המפורט.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבחון את מגמות הפרישה ולברר ממה נובע הצורך של הפרישה.

יעקב מרגי: לחקור מה חלק מעובדי ההוראה שפרשו מהוראה עושים לאחר הפרישה.

יעקב מרגי: , אני חושב שזה חשוב.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבחון את הגדלת גיל הפרישה כלפי מעלה לצורך מתן עידוד פרישה.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.