הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כנסת 20, פרוטוקול מספר 95, 2017-08-14 13:30

תמר זנדברג: צהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הסמים והאלכוהול של הכנסת.

תמר זנדברג: אני חייבת להגיד שאני קצת מתרגשת, כי הנושא שאנחנו נדון בו היום הוא אחד הנושאים שהוועדה הזו מלווה מיום תחילת עבודתה בקדנציה הזו, שזה כבר יותר משנתיים.

תמר זנדברג: זה עוד אחד מהתחומים שבהם אמרו לנו, עזבו אתכם, זה לא יקרה, זה קשה, יש בעיות, יש התנגדויות וכולי וכולי.

תמר זנדברג: ואני חייבת לומר שזה גם המשרד הממשלתי השלישי.

תמר זנדברג: זה מתחיל במשרד הבריאות, עם רפורמת הקנאביס הרפואי שהוועדה הזאת זוכה ללוות אותה.

תמר זנדברג: היא עוד לא הושלמה, אבל בהחלט אנחנו מלווים את ההתקדמות שלה.

תמר זנדברג: זה עובר במשרד הפנים, עם רפורמת האי-הפללה של השר ארדן, שזה אולי התחום המרכזי שבו אמרו לנו שאין סיכוי.

תמר זנדברג: גם שם זה עוד לא הושלם, אבל אנחנו בהחלט רואים ספינה מאוד גדולה שמתחילה לשנות את הכיוון שלה.

תמר זנדברג: ועכשיו אנחנו נשמע את משרד האוצר, שהוא לא משרד שבדרך כלל נמצא בוועדה הזו, שלקח על עצמו תחום שהוא תחום כלכלי, תחום שמדינת ישראל צריכה להיות מובילה בו.

תמר זנדברג: אני גאה לומר שבעוד מספר דקות תוצג כאן רפורמת היצוא.

תמר זנדברג: תראו, יצוא קנאביס רפואי זה תחום שצריך להסתכל עליו בצורה מאוד עניינית כדי לראות את התועלות שבו.

תמר זנדברג: מדינת ישראל התחילה והייתה, אולי אפילו עדיין, מובילה בעולם בתחום המחקר והפיתוח והתעשייה והרגולציה של הקנאביס הרפואי.

תמר זנדברג: מתי הוקמה היק"ר?

<יובל לנדשפט: נובמבר 2011.

תמר זנדברג: מצטרף אלינו מנכ"ל משרד האוצר.

תמר זנדברג: תודה שהצטרפת.

תמר זנדברג: מדינת ישראל התחילה להכיר בתועלת הרפואית ובתחום של טיפול רפואי בקנאביס למטופלים ישראלים כבר כמה שנים, ואפשר לומר שהיא מובילה בהתקדמות גם מבחינת המחקר התעשייתי וגם ברגולציה הרפואית.

תמר זנדברג: אבל מדינת ישראל היא קטנה והשוק הוא קטן, ולכן די מהר היה לנו ברור שאם אנחנו רוצים ליהנות מהיתרון היחסי של התעשייה הפארמה-חקלאית שצומחת כאן - - -

<יובל לנדשפט: אגרו-פארמה-הייטק.

תמר זנדברג: יפה מאוד.

תמר זנדברג: אם מדינת ישראל רוצה ליהנות מהיתרון היחסי הזה ולמצות אותו – ומי שמומחה בכלכלה בין-לאומית בטח יודע שיתרון יחסי מבחינת ידע ופיתוח זה מאוד משמעותי בתחום הזה – אז אנחנו נהיה חייבים לפרוץ את הגבולות של מדינת ישראל ולבסס יצוא.

תמר זנדברג: אני נזכרת בתחילת הקדנציה שלי בפגישה עם בכיר ממשלתי בממשלה הקודמת – איש נבחר, לא איש מקצוע – שאמר לי את המשפט הבא: מדינת ישראל לא תהיה יצואנית נשק וסמים.

תמר זנדברג: עכשיו, תעשיית הנשק – שאני בין הפעילות לשקיפות שלה והגבלה שלה – היא תעשייה מזיקה והורגת, אבל היא כן מתקיימת, בה אף אחד לא חשב ליגוע.

תמר זנדברג: אבל תעשיית יצוא הקנאביס הרפואי, שזה תכשיר רפואי עם תועלות כלכליות משמעותיות ואדירות – דווקא שם המשפט הזה משום מה חל.

תמר זנדברג: זה המקום לקדם בברכה את שי באב"ד, מנכ"ל משרד האוצר.

תמר זנדברג: עם מינוייך לתפקיד הזה היו לנו הרבה שיחות, ואני באמת חייבת להגיד שהופתעתי לשמוע ולראות גישה מאוד פתוחה, מאוד עניינית, מאוד חיובית, שמאוד מזהה את הפוטנציאל.

תמר זנדברג: יצאה לדרך ועדה ממשלתית, ועדה בין-משרדית, בראשותך ובראשות מנכ"ל משרד הבריאות, שעשתה עבודת בזק במונחים של ועדות ממשלתיות.

תמר זנדברג: אספה את הנתונים, צוות באמת מקצועי, שחלקו הגדול נמצא פה – חנן, ממשרד החקלאות, שכבר נפגשנו וכבר שיבחנו את הגישה החיובית והקונסטרוקטיבית שלו; יואל הדר מהמשרד לביטחון פנים, יפעת רווה ממשרד המשפטים, שעמדתה הייתה תומכת וחשובה, ואיתן קופרשטוך ממשרד הכלכלה, שגם יציג את הדברים.

תמר זנדברג: בקיצור, גאווה.

תמר זנדברג: אז ברכות על העבודה שעשיתם ועל המסקנות.

תמר זנדברג: כמובן שזו תחילתה של דרך ולא סופה, ובלי עיכובים מיותרים נפנה אליך, שי, שתציג לנו את עבודת הצוות, את המסקנות שלכם, ואת התכניות שלכם מעכשיו והלאה, ואיך אנחנו גורמים לזה שהוועדה הזאת, שעבדה מקצועית ועניינית ומהר, גורלה לא יהיה כגורל הרבה ועדות ממשלתיות אחרות, שהדוח נשאר על המדף.

תמר זנדברג: שי באב"ד, מנכ"ל משרד האוצר, בבקשה.

<שי באב"ד: תודה רבה.

<שי באב"ד: כמו שתמר אמרה, הנושא הזה הוא נושא שהתחיל עוד לפני הבדיקה של היצוא וההסדרה של קנאביס במדינת ישראל כטיפול רפואי נוסף שניתן לחולים במדינה.

<שי באב"ד: חשוב לציין שכשמדובר על קנאביס רפואי כתרופה, לא מדובר על תרופה שמרפאה מחלות אלא יותר על תרופה שמקלה בכאבים ותסמינים של מחלות מסוימות.

<שי באב"ד: זה נוגע להתקפי אפילפסיה, פרקינסון, תסמונת טורט וגם מחלות יותר קשות כמו איידס וסרטן, כאשר יש מחקרים שכבר מוכיחים שהדבר הזה מקל מאוד על החולים, וחלק מהניסויים שנעשו אומרים שזה אולי אחד הטיפולים היחידים שמקל בהתקפים קשים או כאבים מאוד קשים.

<שי באב"ד: במסגרת ההסדרה שהתחילו לעשות בנושא הייצור המקומי למשק המקומי הייתה החלטת ממשלה, ביוני 2016, שדיברה על איך מתחילים לבחון ולהסדיר את כל תחום היצוא של הקנאביס והאם נכון להיכנס לתחום היצוא של הקנאביס.

<שי באב"ד: הוקמה ועדה משותפת למשרד האוצר ומשרד הבריאות, שבה חברים גם משרד המשפטים, משרד החקלאות, משרד הכלכלה ומשרד הבט"פ.

<שי באב"ד: חשוב לציין שלמרות שהוועדה הגישה את ההסכמות שלה, יש לנו עדיין חילוקי דעות עם משרד הבט"פ, שאותן נצטרך ללבן עד החלטת הממשלה, ואם לא אז תהיה חוות דעת מיעוט של משרד הבט"פ בתוך התהליך הזה.

<שי באב"ד: אבל אני מקווה מאוד שנצליח ללבן.

<שי באב"ד: עוד מעט אציין מה המחלוקות, ואם יואל ירצה הוא יוסיף על זה.

<שי באב"ד: הוועדה עשתה שישה מפגשים ארוכים, שבמסגרתם היא גם שמעה את הסקירה הכלכלית, גם פגשה את החקלאים הפוטנציאליים, את החוות, שמעה כמובן את היק"ר, שמעה את משטרת ישראל, וקיבלה ממשרד החקלאות סקירה כלכלית מקיפה על הפוטנציאל וההיבטים האחרים.

<שי באב"ד: זה לא נושא יותר מד סבוך ולכן לא נדרשה פה ועדה שם שנים.

<שי באב"ד: אבל, יש היבטים מאוד חשובים בנושא הזה שמצאנו את הצורך להתייחס אליהם ולקחת אותם בחשבון.

<שי באב"ד: עד היום בישראל הוגשו 500 בקשות לרישיון לגידול, אבל בפועל יש רק שמונה מגדלים, שמגדלים על כ-50 דונם.

<שי באב"ד: הביקוש הגדול נובע מזה שהתחום הזה הוא תחום חדש מאוד ובו לישראל יש יתרון משמעותי במו"פ, כלומר, אנחנו מאוד מתקדמים מבחינת היכולת שלנו לייצר מזה את המוצרים הרפואיים ולזקק את החומרים הפעילים הנדרשים לצורך המוצרים הרפואיים, ויש לא מעט מקומות שרוצים ללמוד מהידע שלנו ומהניסיון שלנו.

<שי באב"ד: יש לא מעט כסף שהוקצה למחקר בנושא הזה, במשרד הבריאות ואני חושב שגם במשרד החקלאות, ובמסגרתו אנחנו חוקרים את הזנים, חוקרים את ההשפעות של החומרים הפעילים והלא פעילים.

<שי באב"ד: יש עשרות חומרים פעילים בצמח, והמטרה במחקרים האלה היא איך מזקקים את אותם חומרים שיש להם אלמנטים רפואיים של הקלות בכאב ועזרה בהתקפות כאלה ואחרות.

<שי באב"ד: העבודה בוועדה התחלקה לשלושה חלקים מרכזיים.

<שי באב"ד: קודם כול בחנו את ההיבט המשפטי, כמובן יחד עם משרד המשפטים.

<שי באב"ד: בדקנו מה אומרת פקודת הסמים, מה הדגש על היצוא, ובחנו את האמנות הבין-לאומיות לגבי הסחר בתרופות או חומרים מסוכנים.

<שי באב"ד: בדקנו איך צריך לנהוג, איך אפשר או אי אפשר לייצא חומרים מסוכנים, באיזו הסדרה זה צריך להיעשות, ומה אומרת פקודת הסמים אצלנו.

<שי באב"ד: בנוסף, דנו לא מעט על ניתוח הפוטנציאל הכלכלי.

<שי באב"ד: זה לא סוד שענף החקלאות סובל בשנים האחרונות, במיוחד בשנתיים-שלוש האחרונות, מירידה משמעותית ביצוא.

<שי באב"ד: חלק מזה נובע מכך שהמדינות שאליהן ייצאנו בעבר למדו לפתח את זה בעצמם, וחלק מזה נובע מזה שאצלנו יש שער חליפין מאוד גבוה ולפעמים גם כוח העבודה והעלויות יותר גבוהים, דבר שגורם לתחרות להיות יותר קשה כשאנחנו מייצאים את התוצר החקלאי לחו"ל.

<שי באב"ד: ואכן שמענו לא מעט מהחקלאים בערבה על הצורך שלהם לעשות הסבה, כי אחרת השטחים האלה יעמדו ריקים או יינטשו.

<שי באב"ד: בנוסף, בחנו את הנושא הרגולטורי של איך מייצרים פיקוח, איך נכון לתת רישיונות.

<שי באב"ד: הייתה פה שאלה מאוד גדולה – וזה הנושא שבגללו בט"פ נמצאים בעמדת מיעוט – איך אנחנו מצליחים לייחד את המוצר הרפואי כמוצר רפואי ולשמור שלא תהיה זליגה לעולמות הפליליים או לעולמות שהם לא ברישיון ולא מותרים ואיך לא תהיה זליגה של קנאביס למטרות של עישון ג'וינט באירועי פנאי – שזה לא חוקי כמובן, למי שלא יודע.

תמר זנדברג: בינתיים.

<שי באב"ד: בינתיים, כן.

<שי באב"ד: הרעיון היה איך מייחדים את העולם של המוצרים הרפואיים כך שלמרות שנגדיל את כמות החומר זה עדיין יישאר מוצר רפואי ולא יזלוג, ואיך זה יגודל ברמה גבוהה, במינונים הנכונים, עם החומרים האקטיביים הנכונים, כדי שזה יגיע לרמה שבה זה יוכל להיות מוצר רפואי על פי סטנדרטים של משרד הבריאות.

<שי באב"ד: עכשיו, הזליגה היא לא רק לעולם הפלילי, היא גם עניין תדמיתי.

<שי באב"ד: משרד הבט"פ עשה צעד מאוד אמיץ כשהוא עבר לפעילות של אי-הפללה.

<שי באב"ד: אבל כשאתה גם עובר לפעילות של אי-הפללה וגם מתחיל לייצא קנאביס, הציבור יכול לחשוב שהסם הזה הוא גם סם טוב ולכן כדאי להתחיל לצרוך אותו.

<שי באב"ד: לכן משרד הבט"פ עומד, בצדק, על זה שלמרות מדיניות האי-הפללה, צריך לייצר סיטואציה שבמסגרתה הציבור מבין את ההבדל הדיכוטומי שיש בין קנאביס כמוצר רפואי לבין קנאביס שנצרך באופן לא חוקי, שהוא גם לא מוצר רפואי, ואיך אנחנו מונעים את הזליגה.

<שי באב"ד: אלה נושאים שעדיין נצטרך ללבן אותם, גם ברמה התדמיתית וגם ברמה הפרקטית.

<שי באב"ד: היינו כמובן גם צריכים לבחון את כל הצעדים שנדרשים כשאנחנו רוצים לייצא.

<שי באב"ד: לאיזה מדינות מייצאים, איזה רישיונות צריך בשביל היצוא, איזו בקרה ואיזו אכיפה צריך בשביל היצוא.

<שי באב"ד: אלה שלושת האלמנטים המרכזיים שהוועדה התעסקה בהם.

<שי באב"ד: ואז, כשטיפה נכנסנו לתוך הפוטנציאל הכלכלי, ראינו שהיצוא הכולל בעולם עמד על 1.3 טון בשנת 2000 וקרוב ל-60 טון בשנת 2014 וראינו שזה הולך בקצב מאוד מאוד גדול.

<שי באב"ד: כי ההכרה בסגולות של הקנאביס הרפואי להקלה במחלות כאלה ואחרות הולכת וגדלה בהרבה מאוד מדינות, וההנחות אומרות שב-steady state, אם חס וחלילה 2.5 אחוז מאוכלוסיית העולם חולה במחלות הספציפיות שבהן קנאביס יכול לעזור ולהקל על הכאבים, אז הסחר העולמי בקנאביס יכול להגיע במיצוי מלא עד לכ-100 מיליארד דולר.

<שי באב"ד: היום אנחנו לא שם, היום אנחנו בעשרה או שמונה.

<שי באב"ד: אני לא יכול להגיד נתון מדויק, כי אנחנו לא יודעים בדיוק את הנתונים הספציפיים בכל מדינה, אבל אנחנו כן יודעים שזה הולך ומתפתח.

תמר זנדברג: רק בשימוש הרפואי?

<שי באב"ד: אני מדבר רק על שימוש במוצרים הרפואיים בקצה.

<שי באב"ד: זה תחום שמתפתח עכשיו, עדיין לא כל המדינות מכירות ויודעות.

<שי באב"ד: אבל אם תיקחו את מדינת ישראל, שהיא מאוד מתקדמת, שיש לנו היום כבר למעלה מ-30,000 מטופלים, ביחד עם הפוטנציאל שמדברים עליו, אז ברגע שיכשירו מספיק רופאים בארץ אפשר יהיה לתת מרשמים, אפשר יהיה להגיע ל-60,000 חולים.

<שי באב"ד: אם תיקחו את זה ותשימו את זה כנגד אוכלוסיית העולם - - -

<קריאה: יש 200 או 300 אלף חולים בישראל שמשתמשים - - -

<שי באב"ד: בסדר, אני לקחתי הערכה זהירה.

<שי באב"ד: אני לא מחליף פה את משרד הבריאות ואני לא מתיימר לזה, ואני לא רוצה לומר כמה נזקקים ומי זכאי לרישיונות וכו', זה לא הדיון פה היום.

<שי באב"ד: אני רק אומר שכשניסינו לתחום את הפוטנציאל הכלכלי, אז במקרה של מיצוי של כל החולים שזה יכול לעזור להם, מדובר בסחר משמעותי מאוד.

<שי באב"ד: ולכן, כשבאנו להסתכל על זה אמרנו, רגע, מדינת ישראל היא חלוצה בתחום המו"פ, היא מייצרת מוצרים שהם ה-high end, בדומה למה שאנחנו עושים בסייבר.

<שי באב"ד: אנחנו כבר ניצלנו את כל היתרונות היחסיים של מדינת ישראל בסייבר, והיום למעלה מ-10% מהשקעות הסייבר בעולם נעשות בישראל.

<שי באב"ד: אנחנו 0.1% מאוכלוסיית העולם, אבל למעלה מ-10% מהשקעות בסייבר בעולם נעשות בישראל.

<שי באב"ד: הסיליקון וואלי של הסייבר נמצא בבאר שבע היום.

<שי באב"ד: אז אמרנו שזה גם תחום שבו אנחנו יכולים להיות חלוצים וליהנות מזה בצד הכלכלי, וגם יכולים לסייע, כי אנחנו תוחמים אותו רק למוצרים הרפואיים ורק למדינות שמכירות בזה כמוצר רפואי ומשתמשות בזה בצינורות המקובלים.

<שי באב"ד: בישראל יש כיום ביקוש לכעשרה טון בשנה, ל-30,000 משתמשים.

<שי באב"ד: עדיין אין הסדרה מלאה במדינת ישראל ואנחנו מניחים שככל שתהיה הסדרה מלאה לעניין הזה, יהיה ביקוש יותר גדול.

<שי באב"ד: המחיר הוא סדר גודל של 10 לגרם - - -

תמר זנדברג: יובל, כמה המחיר לגרם בישראל ברפואי?

<יובל לנדשפט: עכשיו אין מחיר - - -

תמר זנדברג: מה הממוצע?

<יובל לנדשפט: זה בממוצע עשרה שקלים לגרם.

תמר זנדברג: ובעולם זה עשרה דולר לגרם?

<שי באב"ד: אבל אני חושב שבמדינה אנחנו עדיין לא משרשרים את כל ההוצאות שכרוכות בלהפוך את זה למוצר רפואי.

<יובל לנדשפט: מצד שני אנחנו לא בכלכלת שוק חופשי, כך שזה לכאן או לכאן.

<שי באב"ד: בסדר.

<שי באב"ד: אני משער שהמחיר הזה לא יישאר, כי התהליך של ההסדרה הוא תהליך שעולה לא מעט כסף, שכולל דרישות מאוד גדולות של משרד הבריאות ודרישות גדולות של הבט"פ, ואלה דרישות שיצטרכו להתמלא כדי שתהיה הסדרה כזאת, וזה דבר שישורשר למחיר בסופו של דבר.

<שי באב"ד: עכשיו, אנחנו מדברים על פוטנציאל יצוא התחלתי – מדינות כמו גרמניה, אוסטרליה, דנמרק, צ'כיה וקפריסין, שכבר הביעו עניין לייבא מישראל – שיכול להיות בין מיליארד לארבעה מיליארד ש"ח בשנה.

<שי באב"ד: אנחנו גם חושבים שנכון לעשות את זה באופן מדורג.

<שי באב"ד: לישראל יש פוטנציאל כלכלי לא קטן שאפשר ליהנות ממנו, ובהמשך זה יכול לגדול בצורה משמעותית.

<שי באב"ד: יש ערך אדיר לזה שכשנכנס מוצר חדש לשוק, אתה בין הראשונים שמכניסים אותו.

<שי באב"ד: כי ככה אתה מייצר לך נתח שוק.

<שי באב"ד: היכולת להיות חלוץ ולהיכנס מוקדם מאוד, מתווה את נתח השוק בהמשך, בתחרות, ואת היכולת לנגוס את נתח השוק הגדול.

<שי באב"ד: המסקנות של הוועדה היו שקיים פוטנציאל כלכלי מאוד-מאוד-מאוד גדול ליצוא קנאביס, ואנחנו משערים שעם הזמן זה יכול לגדול בצורה עוד יותר משמעותית.

<שי באב"ד: הוועדה החליטה שכתוצאה מזה היא תאפשר יצוא קנאביס, אבל תחת המגבלות הבאות:

<שי באב"ד: היצוא ייעשה על ידי משרד הבריאות או ישירות על ידי הצדדים, תוך פיקוח אדוק של המדינה.

<שי באב"ד: הרעיון כרגע הוא לא שמשרד הבריאות הוא זה שייצא, אלא שאותן חוות שמגדלות יצטרכו לקבל אישורים פרטניים - - -

<קריאה: היצרנים.

<שי באב"ד: היצרנים, סליחה, כי זה לא רק החווה, כי אחר כך גם צריך לייצר את התרופה מזה.

חיים ילין: זה מיצוי, זה משהו אחר.

חיים ילין: דרך אגב, שתדע, החוק לא מכיר בזה.

חיים ילין: הצמח הוא חקלאי, אבל המיצוי הוא תעשייה.

חיים ילין: אלא שאין תעשייה חקלאית, היא לא מוכרת, היא לא מקבלת מענקים ולא מקבלת כלום.

חיים ילין: זה חלק מהחקיקה שצריך לשנות.

<שי באב"ד: אני יכול לבדוק את זה.

<שי באב"ד: אז דבר אחד הוא שיהיה על היצרנים פיקוח אדוק והם יצטרכו לקבל רישיון ספציפי ממשרד הבריאות, אחרי היתרים של משטרת ישראל.

<שי באב"ד: רק על ידי זה הם יוכלו לייצר.

<שי באב"ד: דבר שני, היצוא יאושר רק למדינות המתירות שימוש בקנאביס רפואי ואשר התירו יבוא מישראל במפורש.

<שי באב"ד: כלומר, אנחנו נייצא לגוף בתוך מדינה, לא לפרטיים, וזאת רק אחרי שאותה מדינה היא שותפה לאמנה ואחרי שאותה מדינה הביעה את הרצון לייבא מישראל ויש לה את כל ההסדרים כדי לקבל יצוא מישראל.

<שי באב"ד: אנחנו לא רוצים שמדינת ישראל תקבל תדמית של מדינה שמעודדת פשיעה או מעודדת הפצה של קנאביס בערוצים לא חוקיים או ערוצים לא מוסדרים.

<שי באב"ד: זה דבר שהיה מאוד חשוב בתוך המלצות הוועדה; לעשות את זה רק מול מדינות מוסדרות ורק בדרך המוסדרת של אותן מדינות, שהן חלק מהאמנה.

<שי באב"ד: דבר שלישי, היצוא יאושר רק לחקלאים שיקבלו רישיון לגידול וליצוא – לא זיכיון, רישיון –ממשרד הבריאות.

<שי באב"ד: כלומר, לא כל אחד יוכל לקבל רישיון, ואנחנו לא צופים שמחר יהיו 500 חוות לגידול קנאביס במדינת ישראל.

תמר זנדברג: רישיון גידול יהיה גם רישיון יצוא?

תמר זנדברג: או שזה שני רישיונות שונים?

<יובל לנדשפט: לא, לא, זה לא גידול, זה רישיון ייצור.

<יובל לנדשפט: המילה "חקלאים" צריכה להיות ביזמים או בבעלי המפעלים - - -

תמר זנדברג: ורישיון היצוא יהיה רישיון בפני עצמו?

<שי באב"ד: נכון.

תמר זנדברג: עצם זה שאתה יכול לגדל או לייצר לא אומר שאתה גם יכול לייצא?

<קריאה: זה לא שלא כל אחד יקבל רישיון יצוא; מי שיעבור את תנאי הסף, יקבל.

תמר זנדברג: כן, ברור.

<שי באב"ד: אבל תנאי הסף הם כאלה גבוהים והדרישות הן כאלה גבוהות, גם ממשרד הבריאות וגם בהמשך ממשטרת ישראל, שאנחנו מניחים שלא יהיה מצב שיהיו פה עוד מעט 300 מגדלים וגם לא 30 או 50 מגדלים.

תמר זנדברג: אז כמה אתם מעריכים?

<שי באב"ד: ההערכות בוועדה היו שאם היום יש שמונה אז זה יגיע ל-15 עד 20.

<שי באב"ד: על זה דובר.

תמר זנדברג: זה יהיה מספר המגדלים בעלי רישיון יצוא?

<שי באב"ד: כן, מספר היצרנים באיכות המתאימה.

<שי באב"ד: ניתן יהיה לייצא קנאביס רפואי על מוצריו השונים, אבל זה צריך להיות מוצרים רפואיים – בין אם זה תפרחות רפואיות, טבליות, שמנים, טיפות או כל דבר שיוגדר כמוצר רפואי.

<שי באב"ד: זה יקבל אריזה כזאת שבתוכה אתה גם מקבל את הרכיבים שיש בתוכו, את המינון של החומרים האקטיביים, את הרישיון של משרד הבריאות ואת כל מה שמשתמע מזה.

<שי באב"ד: רק את הדברים האלה יהיה מותר לייצא.

<שי באב"ד: לישראל חלון זמן מוגבל להמשך היתרון היחסי שלה בתחום.

<שי באב"ד: הכניסה של מדינות אחרות, לאור הביקוש שזה מעורר, זה עניין של זמן וזה יקרה.

<שי באב"ד: ונכון שיש פה טרייד-אוף, כי מדינות אומרות לעצמן, אנחנו מפחדות לגדל אצלנו את החוות, בגלל הזליגה לפלילי, בגלל התדמית וכו', ולכן הן מעדיפות לייבא ממדינות אחרות.

<שי באב"ד: וזה חלק מהביקורת שמדינת ישראל תחטוף – מה, הפכתם להיות קולומביה?

<שי באב"ד: העסק המרכזי של כלכלת ישראל זה סמים?

<שי באב"ד: אז הרעיון הוא להגיד לא.

<שי באב"ד: "לא" נחרץ.

<שי באב"ד: אנחנו לא מייצאים סמים.

<שי באב"ד: בחלק מהתרופות כבר היום יש חומרים מסוכנים, למשל מורפיום, אופיום ותרופות אחרות, שהם גם סמים מסוכנים לפי פקודת הסמים.

תמר זנדברג: גם הרואין, שזה סם קשה.

<שי באב"ד: אנחנו מייצרים ומייצאים את התרופות.

<שי באב"ד: בתרופה יש סם מסוכן, וכמו בתרופות אחרות שיש בהן סמים מסוכנים, אנחנו מסדירים את זה.

<שי באב"ד: וחלון הזמן פה הוא מאוד מוגבל, עד שהביקוש יהיה מאוד חזק.

<שי באב"ד: הרי כשמשנים משהו, כשמכניסים משהו חדש, כולם מתנגדים, כי הסטטוס-קוו הוא תמיד טוב.

<שי באב"ד: אבל בסוף היום יש דברים שצריך לראות ולבחון.

<שי באב"ד: ולישראל יש חלון זמן מאוד קצר לפני שהביקוש הרב שיש לזה בעולם יביא את המדינות להשתכנע שבהסדרה נכונה ותחת רישיון רפואי נכון, צריך ונכון לעשות את זה, ואז הן ייכנסו לזה גם כן, במיוחד אחרי שילמדו את הערך הכלכלי שטמון בזה.

<שי באב"ד: הרי לא יהיה ואקום, אין ואקום בחיים, כשנוצר ואקום ממלאים אותו מהר.

<שי באב"ד: החלק החמישי במסקנות הוא שיוקם צוות משותף של משרד האוצר, הבריאות, הכלכלה והחקלאות, שיראה איך ממתגים ומשווקים את יצוא הקנאביס הרפואי ומוצריו מישראל בצורה נכונה.

<איתן גולדפלום: בלי המשרד לביטחון פנים?

<שי באב"ד: עם המשרד לביטחון פנים.

<שי באב"ד: המשרד לביטחון פנים יהיה חלק מלא מזה, אנחנו לא מדירים אותו משום דבר.

<שי באב"ד: הצוות הזה הוא צוות שצריך לראות איך משווקים וממתגים נכון את המוצר הרפואי, קודם כול כדי שהמדינות ידעו מה אנחנו מייצאים להן ומה אנחנו מייצרים, וכדי שזה לא ייתפס כאילו מדינת ישראל מתחילה לייצא סמים, אלא שזה ייתפס ככה שמדינת ישראל הוסיפה עוד תרופות לסל התרופות שלה, תרופה שיש לה היבטים מסוימים שמקלים במחלות מסוימות והיא מייצאת אותה לעולם.

<שי באב"ד: שישראל מייצאת עוד תרופה.

<שי באב"ד: וצריך להבין שזה מחסום שלא קל לעבור אותו.

<שי באב"ד: גם כי הזליגה מהתחום המוסדר לתחום הלא מוסדר היא די קלה ומסוכנת, וגם כי המיתוג והתפיסה החברתית היא שקנאביס זה ג'וינט, צינגלה שמגלגלים ומעשנים.

<שי באב"ד: והשאלה היא איך מצליחים למתג ולשווק את זה נכון כך שמדינת ישראל תיתפס כמייצאת תרופות.

<שי באב"ד: ולכן כל ההסדרה מאוד נוקשה בעניין הזה.

<שי באב"ד: זהו.

<שי באב"ד: רק עוד מילה כללית לגבי השאלה של תמר איך ממשיכים מכאן הלאה.

<שי באב"ד: אז זה מה שהוועדה החליטה.

<שי באב"ד: לא ירדתי יותר מדי לפרטים, ומי שרוצה יכול לקרוא את הדוח המלא באתר של משרד האוצר.

תמר זנדברג: אנחנו נצרף אותו ואת המצגת שלך לפרוטוקול של הוועדה.

<שי באב"ד: בעצם אנחנו הגשנו אתמול לשר ליצמן ולשר האוצר את הדוח הסופי, כאשר הדוח הוא עדיין לא סופי ומלא, כי נשאלת השאלה אם תצטרף לדוח הזה חוות דעת מיעוט של בט"פ או לא.

<שי באב"ד: אני מקווה מאוד שעד שנגיע לממשלה – והשאיפה היא שזה יקרה עוד שבועיים-שלושה – נצליח להגיע להסדר עם משרד הבט"פ.

<שי באב"ד: משרד הבט"פ העלה בוועדה ובחוות דעת המיעוט שלו דאגה מאוד גדולה מפני הזליגה: עוד לא בחנו את ההשלכות של ההסדרה על השוק המקומי, עוד לא ראינו מה המשמעויות של ההסדרה על השוק המקומי, ולכן בואו לא נרוץ מהר ונתקדם לפני שאנחנו רואים מה זה עושה בשוק המקומי.

<שי באב"ד: משרד הבט"פ מאוד מודאג מהקצב שבו רצים בעניין, גם בגלל הזליגה לתחום הפלילים וגם מכך שהוא רק עכשיו יישם את הנושא של האי-הפללה ולא ברורה המשמעות של זה שאנחנו גם מדברים על אי-הפללה וגם מתחילים לייצא את החומר, והכול בזמן שרוצים להגיד שזה לא טוב, לא בסדר, אל תעשנו את זה.

<שי באב"ד: איך מגשרים על הפער הזה?

<שי באב"ד: שר הבט"פ, שאיתו היו לי לא מעט שיחות על הנושא, מתייחס פה לשני היבטים שמבחינתו אם יהיו להם פתרונות אז הוא יוכל לתמוך בהמלצות הוועדה.

<שי באב"ד: אחד, הקצאת המשאבים שהוא צריך לצורך האכיפה כדי שלא תהיה זליגה ומשאבים שהוא צריך לצורך ההסדרה.

<שי באב"ד: דבר שני, איך מתמודדים עם כל נושא ההסברה.

<שי באב"ד: בשני העולמות האלה שר הבט"פ הודיע שאם יהיה לו מענה הוא יוכל לתמוך בוועדה.

<שי באב"ד: אני מקווה שעד הממשלה נצליח להגיע ל - - -

תמר זנדברג: מתי הממשלה?

<שי באב"ד: אין ממשלה עד תחילת ספטמבר.

<שי באב"ד: אני מניח שבתחילת ספטמבר זה לא יקרה כי יעלו נושאים בוערים יותר.

<שי באב"ד: לכן אני מקווה שעד החגים, לפני ראש השנה, זה יעבור ממשלה.

תמר זנדברג: איזה ראש השנה?

<שי באב"ד: אני מאמין שזה יהיה ראש השנה הנוכחי... תראו, אם נצליח להגיע לסכמות זה יהיה בוודאות, כי אין התנגדויות.

<שי באב"ד: אנחנו כמובן לא רוצים להגיע לממשלה עם הצבעת נגד של הבט"פ, כי אז, גם אם נעביר את זה בממשלה, משטרת ישראל תתקע את זה בשלב הראשון, תגיד "אנחנו לא נותנים את החלק שלנו", ובלי החלק שלהם לא תהיה הסדרה של היצוא.

<שי באב"ד: לכן צריך להגיע פה להסדרה, אין אפס.

<שי באב"ד: אתם יודעים, בצדדים של המשא ומתן כל צד בא...

<שי באב"ד: מול משרד האוצר תמיד באים עם הדרישות, "אנחנו רוצים עכשיו 210 מיליון בשביל להסדיר את הקנאביס", וזה בסדר.

<שי באב"ד: ברור שעמדת הפתיחה במשא ומתן, במסגרת המקח שאני נאלץ לעשות ברמה יום-יומית במסגרת התפקיד הנהדר שקיבלתי על עצמי - - -

תמר זנדברג: העדפת את זה על פני להיות חבר כנסת.

<שי באב"ד: חד-משמעית.

<שי באב"ד: גם הייתי חוזר על אותה החלטה עוד 100 פעמים, אין שאלה.

<שי באב"ד: עם הדבר הזה נצטרך להגיע לממשלה ואני שואף מאוד להגיע להסכמות עם שר הבט"פ ועם משטרת ישראל.

<שי באב"ד: בהנחה שזה עובר, ברגע שזה עבר החלטת ממשלה...

<שי באב"ד: אין פה דרישה לחקיקה, אולי רק תקנות, ולכן ברגע שיש החלטת ממשלה זה יתחיל לרוץ קדימה.

<שי באב"ד: אנחנו מקווים לסיים את נושא ההסדרה בשלושת החודשים/חצי שנה הקרובים, וברגע שנושא ההסדרה יוסדר באופן מלא אנחנו נוכל להתחיל לצאת ב - - -

תמר זנדברג: אתה מתכוון להסדרה במסגרת הרפורמה של משרד הבריאות עצמו?

<שי באב"ד: כן.

<שי באב"ד: כי אמרנו, וזה גם היה חלק מהמלצות הוועדה, שעד שאין הסדרה גמורה של מוצר רפואי אנחנו לא נלך לעולמות היצוא.

<שי באב"ד: גם הייתה שאלה בפני הוועדה האם אנחנו מייצאים רק את חומר הבסיס או רק את המוצר.

<שי באב"ד: הוחלט חד-משמעית שאנחנו לא מייצאים את חומרי הבסיס, אנחנו לא מייצאים מוצרים שהם כאילו רפואיים או לא מוסדרים, אלא אנחנו מייצאים תרופה.

<שי באב"ד: תרופה שעברה אישור של משרד הבריאות, עם החומרים הפעילים, עם האחוזים, עם הכול.

<שי באב"ד: אין עוד הסדרה מלאה לזה.

<שי באב"ד: אני מקווה שעד חצי שנה הסיפור הזה ייגמר – אני אפילו מקווה שבשלושת החודשים הקרובים – ואז נוכל לצאת - - -

תמר זנדברג: רק תדע ש"עד חצי שנה זה ייגמר" אנחנו שומעים כאן שנתיים.

<שי באב"ד: תהיה החלטת ממשלה, החלטת הממשלה תדבר על לוחות הזמנים, גם המלצות הוועדה מדברות על לוחות זמנים, כדי שזה לא ייגרר יותר מדי.

<שי באב"ד: אני גם חושב שמבחינת ניצול הפוטנציאל הכלכלי, אם נתעכב עכשיו שנתיים-שלוש זה כבר יהיה אבוד, כבר נהיה אחרי הגלגל.

<שי באב"ד: קנדה כבר מתחילה לייצא, אוסטרליה מתחילה לדבר על זה - - -

<איתן קופרשטוך: גם איטליה.

<שי באב"ד: וגם איטליה.

<שי באב"ד: אם לא נקפוץ ונהיה ראשונים, יהיו אחרים.

<שי באב"ד: אין ואקום בעולם, יהיו מדינות אחרות שיעשו את זה.

<שי באב"ד: ולכן יש פה גם עניין לזמן.

<שי באב"ד: מצד אחד לא רוצים להתפשר על זה שזה יהיה מוצר רפואי ולא רוצים להתפשר על ההסדרה שלו, ומצד שני צריך לנוע קדימה.

<שי באב"ד: לכן אני מקווה מאוד שבשלושת החודשים/חצי השנה הקרובים ההסדרה תסתיים ואז ניתן את הרישיונות לחוות הקיימות לייצר וגם לחוות חדשות שיעמדו בסטנדרטים.

תמר זנדברג: מכיוון שאתה מדבר על יצוא של מוצר וחלק מהמרכיבים של הרפורמה זה ההפרדה בין הגידול, שזה החקלאי עושה, לבין הייצור לבין האריזה והשינוע - - -

<יובל לנדשפט: לא, לא הבנת.

<יובל לנדשפט: יש גידול, ויש ייצור.

<יובל לנדשפט: אחר כך זה מחסן.

<שי באב"ד: גידול, ייצור, אחסנה.

תמר זנדברג: אז המייצא הוא המייצר, לא המגדל, נכון?

<איתן קופרשטוך: לאו דווקא.

<איתן קופרשטוך: יכול להיות גם המגדל.

<שי באב"ד: יכול להיות שלמגדל יש גם מפעל ייצור.

<יובל לנדשפט: זה אמור להיות כמו בתרופות: דרך המפעל או מחסן התרופות.

<שי באב"ד: נכון.

<איתן גולדפלום: הממשלה היא המייצא, באמצעות סוכנים שהיא תקבע - - -

<שי באב"ד: לא בטוח.

<שי באב"ד: זה או האופציה הזאת, או שהמייצר יקבל רישיון, אחרי שהוא עמד בכל הסטנדרטים, לייצא בעצמו.

<איתן גולדפלום: אני הבנתי מיובל שלא רק רישיון כללי, אלא גם כל יצוא ויצוא, כלומר, כל יחידת יצוא, צריכים להיות באישור של הגורם המאשר, כלומר, הממשלה.

<איתן גולדפלום: כנ"ל לגבי המקבלים.

<איתן גולדפלום: שצריך להיות רישיון כללי וגם רישיון ספציפי לאותה יחידה.

<יובל לנדשפט: אני תכף אסביר.

תמר זנדברג: שאלה אחרונה, שי.

תמר זנדברג: את שאר המשרדים אנחנו מארחים פה קבוע, אבל עניינך ועניין משרד הכלכלה זה הפוטנציאל הכלכלי של זה.

תמר זנדברג: הזכרת אותו בקצרה, אמרת שאתם מעריכים פוטנציאל של 1 עד 1.4 מיליארד שקל בשנה לישראל.

תמר זנדברג: זה ההיקף הכללי?

תמר זנדברג: הוא יתחלק על המייצאים ועל המגדלים, החקלאים?

תמר זנדברג: מצד שני דיברת על 15 עד 20 יצואנים.

תמר זנדברג: זאת אומרת שהמיליארד וחצי הזה יתחלק על 15 עד 20?

תמר זנדברג: איך המשק הישראלי ירוויח מזה?

<שי באב"ד: שיעור מבוא למקרו כלכלה: תוצר, שזה Y, שווה ל-G, שזה צריכה ממשלתית, ועוד C, שזה צריכה פרטית, ועוד I, שזה השקעות, ועוד היצוא בניכוי היבוא.

<שי באב"ד: עכשיו, בתוצר, היצוא בניכוי היבוא, ברגע שמגדילים את היצוא בעוד מיליארד, שניים, שלושה, ארבעה, זה נכנס נטו לתוך התוצר.

<שי באב"ד: התוצר, כדי לסבר את האוזן, הוא היום 1.2 טריליון, כך שהמיליארד הזה הוא לא משהו שיביא שינוי מהותי לכלכלת ישראל.

<שי באב"ד: אותם מיליארד, שניים, שלושה או ארבעה, מהם יש מסים.

<שי באב"ד: יש מסים בהיבט של מס חברות, יש מסים בהיבט של כל אותם עובדים שמשלמים את המסים בגין עבודה – ואלה הכנסות המדינה שצפויות להיות מזה.

<שי באב"ד: הייתה הערכה אצל הכלכלן הראשי שלפיה במיצוי בשלב הראשוני זה יכול להוסיף להכנסות המדינה בין 100 ל-150 מיליון, תלוי בהיקפי היצוא.

<שי באב"ד: אבל אנחנו לא מסתכלים רק על הכנסות המדינה או על הגידול בתוצר בזמן הקצר.

<שי באב"ד: אנחנו דיברנו על זה שהפוטנציאל הוא הרבה-הרבה יותר גדול, וככל שישראל תשים שם דריסת רגל היא יכולה לגדול בצורה משמעותית לאורך השנים, כי היא הייתה שחקן ראשון ויש לו מו"פ מאוד מתפתח, ואם אנחנו נקבל הכנסות בגין זה ונראה שזה עובד אז גם נשקיע יותר במו"פ ונפתח את זה עוד יותר.

<שי באב"ד: יש היום עשרות חומרים פעילים ויודעים רק מה שניים או שלושה מהם עושים; אולי יחקרו מחר וימצאו שבחומרים הפעילים הנוספים יש סגולות נוספות.

<שי באב"ד: כך שאי אפשר לדעת לאן זה ילך.

<שי באב"ד: ודבר שני, יש פה מענה, שהוא אמנם קטן אבל חשוב, שנוגע לעובדה שזה מאפשר לסייע לחקלאות ולהוסיף תעסוקה.

<שי באב"ד: זה אמנם לא מוסיף אלפי עובדים ואני לא בונה על שינוי בשיעור האבטלה במשק כתוצאה מזה, אבל כבר נכתב פעם שיר שאומר "עוד טיפה, עוד טיפה, עוד טיפה, תהיינה לים".

<שי באב"ד: אף פעם אין פתרון קסם אחד שפותר את הכול, יש הרבה מאוד דברים קטנים שעושים בסוף פתרונות.

<שי באב"ד: כך שזה גם נותן איזשהו מענה קטן למשרד החקלאות ולתעסוקה, זה גם נותן תוספת יפה ליצוא החקלאי של מדינת ישראל שהולך ישירות לתוצר, וגם יש לזה איזשהו אפקט על הכנסות המדינה.

<שי באב"ד: וככל שנעשה את זה נכון וחכם וככל שהביקוש לזה ילך ויגדל, וככל שישראל תהיה פורצת דרך בתחום המחקר הרפואי והמו"פ של זה וגם בתחום הייצור, יכול להיות לזה ערך כלכלי טוב מבחינתנו.

<שי באב"ד: עכשיו, כשמשרד האוצר בוחן תוספת כלכלית הוא תמיד שואל את עצמו גם מה ההשקעה.

<שי באב"ד: ומבחינתנו ההשקעה פה היא אפס, כי היא לא השקעה שלנו.

<שי באב"ד: אמנם יש לנו פה קצת השקעה בתקינה, הסדרה וכולי, אבל יחסית זו השקעה קטנה.

<שי באב"ד: כשאנחנו מדברים על תוספת לתוצר מתשתיות תחבורה למשל שצריכים לבנות במדינת ישראל, אז אנחנו מדברים על השקעות של מיליארדים.

<שי באב"ד: כשאנחנו חושבים על השקעה או הטבות בחברות הייטק, אנחנו לפעמים מדברים על השקעות של מאות מיליונים ומיליארדים.

<שי באב"ד: כאן לא מדובר בסכומים כאלה.

<שי באב"ד: מצד אחד אנחנו לא בונים על זה את כלכלת ישראל, אבל כן יש פה תחום שיכול לתת ערך כלכלי בהשקעה מאוד נמוכה, ולכן בעינינו זה תחום שהוא כדאי – כל עוד עושים אותו בדרך שהוועדה קבעה, כדי שבאמת יהיה מדובר במוצר רפואי, תוך שאנחנו לא מתעלמים מבעיות מאוד רציניות שהעלו הבט"פ ומשטרת ישראל לגבי הזליגה וההסברה.

תמר זנדברג: תודה, שי.

תמר זנדברג: חיים ילין, בבקשה.

חיים ילין: שי, תודה, אני רוצה לברך על ההתקדמות.

חיים ילין: אני רואה בזה פוטנציאל חקלאי ממדרגה ראשונה.

חיים ילין: התחלנו לטפל בזה יחד עם משבר הפלפלים, כאשר חיפשנו לייצר פרנסה במקומות מרוחקים בערבה.

חיים ילין: אני חושב שזאת הזדמנות בלתי רגילה.

חיים ילין: וגם, יש מודלים חקלאיים שיכולים לתת לבט"פ את הביטחון שהם מחפשים.

חיים ילין: ברגע שאין חקלאי בודד שמגדל, העסק הוא שונה לחלוטין.

חיים ילין: אנחנו יכולים להכריח להקים שותפויות, קואופרטיבים, כדי שחקלאים יתאחדו ויהיו ביחד בחוות גדולות, מרוחקות מכל מקום עירוני.

חיים ילין: כך נשמור עליהן.

חיים ילין: אין שום בעיה היום לסגור שטח.

חיים ילין: ויותר מזה, אני לא שמעתי אי-פעם שמכרו אורניום או חומר שנמצא בדימונה.

חיים ילין: אז גם על הקנאביס אפשר לשמור.

חיים ילין: אפשר לעשות את הקואופרטיב מההתחלה ועד הסוף, כולל גם המו"פ וכולל גם המיצוי של החומר הפעיל שממנו מפיקים את התרופות.

חיים ילין: אני חושב שכל השרשרת הזאת יכולה להיות באותו מקום, כנגד החשש שההובלה של החומר הפעיל למרכז תרופתי או מו"פ היא מסוכנת.

חיים ילין: ואז מה שיקרה, כמו שאנחנו יודעים תמיד, זה שיהיו יותר מקומות עבודה באזורים האלה.

חיים ילין: אני אומר לך, שי, כבר שנים המפעל שמטפל בתוצרת החקלאית הוא מפעל לא מוכר מבחינת הטבות ומבחינת המדען הראשי.

חיים ילין: הוא צריך לקבל בדיוק כמו כל תעשייה במדינת ישראל.

חיים ילין: יש תיקון לחוק שאני מנסה להביא אותו, אבל זה תיקון שהממשלה צריכה להוביל.

חיים ילין: כרגע זו תעשייה לא מוכרת.

חיים ילין: ואותו דבר פה – היא לא תהיה מוכרת לקבלת מענקים.

חיים ילין: מי שחושב שבערבה אפשר להקים מפעלים ולהביא אוכלוסייה בלי שהממשלה תשקיע, הוא טועה ומטעה.

חיים ילין: חייבים להביא לשם אוכלוסייה חדשה, ליישב את הנגב והערבה, להביא סבסוד של מגרשים, לפתח שם את האזור ולפתח את הנושא הזה.

חיים ילין: אנחנו חייבים להיות הראשונים וחייבים להשקיע במו"פ, זה חלק מהדברים שהממשלה צריכה לעשות.

חיים ילין: אם זה מו"פ חקלאי, אז בבקשה, תשקיעו במשרד החקלאות, תוסיפו.

חיים ילין: ואם זה רפואי, אז תשקיעו בבריאות.

חיים ילין: לגבי הבט"פ, אני דיברתי עם השר ארדן, והוא תמיד אומר לי זליגה, זליגה, זליגה.

חיים ילין: אבל אם רוצים לשמור לא תהיה זליגה.

חיים ילין: יש היום סטרט-אפ שראיתי במו עיניי לפני שנה וחצי, של בחור צעיר שיודע לצלם את הצמח, יודע בדיוק מה יצא ממנו, כמה חומר, מה הגודל, מה המשקל – כך שאי אפשר להוציא משם שום דבר.

חיים ילין: אני מציע לכולם לבוא לראות את הדבר הזה.

חיים ילין: זה צריך להיות כמו בכל מפעל ביטחוני, שכל מי שנכנס חייב זיהוי וסיווג.

חיים ילין: היה לי קשה לקרוא שלתוך הדיון לא הוזמן דווקא המתנגד, הבט"פ, שלא היה שם.

<שי באב"ד: איפה?

חיים ילין: כשאני קורא שהיו שם האוצר, החקלאות והכלכלה, בלי הבט"פ - - -

<שי באב"ד: בט"פ היה בדיון, בטח היה בדיון.

חיים ילין: בסדר, אני לא ראיתי את זה.

חיים ילין: אז אני מאוד שמח.

<שי באב"ד: בט"פ היה אתמול בהצגה, היה בצוות.

<שי באב"ד: פשוט השרים שיציגו להם את זה הם שר הבריאות ושר האוצר, כי אנחנו היינו ראשי הצוותים.

חיים ילין: אני רוצה לסכם.

חיים ילין: שי, אני רואה בזה תמיכה בערבה.

חיים ילין: צריך לקלוט שם משפחות, צריך להביא לשם תעשייה חדשה - - -

<שי באב"ד: להביא צעירים.

חיים ילין: תיזהר מה יכתבו אחרי זה; להביא צעירים לקנאביס זה מאוד בעייתי.

חיים ילין: ..

חיים ילין: אתם מדברים על איך משנים את התודעה; התודעה באה מזה שהדבר הזה צריך להיות עניין תרופתי לחלוטין, ואנחנו חייבים לייצא את זה.

חיים ילין: ואני אומר לך שחוות יגדלו בערבה ואנחנו נוכל להכפיל את האוכלוסייה שם, שזו בסופו של המטרה.

חיים ילין: ואני מקווה שמשטרת ישראל תקבע את הקריטריונים שהיא חושבת לנכון.

חיים ילין: בסופו של דבר זה השקעות שיצטרכו לעשות שם, ואני חושב שאם יהיה שיתוף פעולה פורה אנחנו כולנו נצליח, וצריך לתמוך בזה.

חיים ילין: אני ראיתי בן 70 קם על הרגליים אחרי שלקח את הג'וינט הזה, וזה נראה לי קסם.

חיים ילין: קסם.

חיים ילין: לא הצלחתי להבין איך זה קורה.

תמר זנדברג: אנחנו פה בוועדה כל שבוע שומעים סיפורים כאלה.

תמר זנדברג: תודה, חיים.

תמר זנדברג: תראו, זמננו קצר והנושא חשוב, ולכן נעשה עכשיו סבב קצר של המשרדים שהיו בוועדה.

תמר זנדברג: אני אשמח להתחיל מהאורחים, ממשרד הכלכלה, שאנחנו לא שומעים אותם כל יום, ואחרי זה בריאות, ביטחון פנים וחקלאות.

תמר זנדברג: אחרי זה נשמע נציגי חקלאים, תעשייה וציבור.

תמר זנדברג: משרד הכלכלה, בבקשה.

<איתן קופרשטוך: שמי איתן קופרשטוך, אני ממינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה וחבר בוועדה.

<איתן קופרשטוך: אני רוצה לומר לכם שבפאזל של היצוא הישראלי, להכניס חתיכה נוספת שנקראת חקלאות רפואית מתקדמת, זה דבר מאוד חשוב.

<איתן קופרשטוך: ואם הקנאביס לצרכים רפואיים הוא חלק מזה, אז אנחנו רק מברכים על כך.

<איתן קופרשטוך: נזרקו פה מספרים, אחד עד ארבעה מיליארד שקל.

<איתן קופרשטוך: בהחלט אפשר להגיד שההכנסות מיצוא תהיינה בסביבות המיליארד דולר תוך שנים מעטות.

תמר זנדברג: אז אתם מעריכים מיליארד דולר?

<איתן קופרשטוך: אנחנו מעריכים כמיליארד דולר תוך שנים מעטות, בנתונים הקיימים.

<איתן קופרשטוך: עכשיו, אנחנו רואים פוטנציאל בכל חולייה בשרשרת שבין ייצור חומר הגלם ועד היצוא של מוצרים שמכילים את חומר הגלם.

<איתן קופרשטוך: כלומר, בהחלט ייתכן שמדינת ישראל תייצא גם חומר גלם ובוודאי יתאפשר יצוא של קנאביס בתקן רפואי שהוא למעשה תפרחת ועדיין לא מיצוי והלאה.

<איתן קופרשטוך: על כך היק"ר ירחיב יותר מאוחר.

<איתן קופרשטוך: דובר פה על תחרות.

<איתן קופרשטוך: חיי המדף של מוצרים מתקדמים הם מאוד קצרים.

<איתן קופרשטוך: אני יכול להגיד לכם שיש לנו 44 נציגים שיושבים בשגרירויות ברחבי העולם ואני לא אגזים אם אני אומר שמחציתם קיבלו פניות לבקר בישראל, לתת חסות לכנסים רפואיים ולבוא וללמוד את הנושא בישראל.

<איתן קופרשטוך: אנחנו בטוחים שחלקם הגדול באים גם על מנת לקלוט איך אנחנו עושים וכדי ללמוד ולשכפל אצלם בבית, משום שעושה רושם שעלות ההשקעה לעומת מחיר המכירה היא יחסית גבוהה.

<איתן קופרשטוך: כלומר, הערך המוסף של מוצרי קנאביס לצרכים רפואיים הוא בהחלט גורם רב-משמעות אצל כל מגדל בעולם.

<איתן קופרשטוך: אנחנו מאוד רוצים למתג את החקלאות הרפואית המתקדמת ואת הקנאביס הרפואי הישראלי.

<איתן קופרשטוך: כלומר, יש לנו פה שתי מטרות.

<איתן קופרשטוך: אחת, למתג את החקלאות הרפואית המתקדמת, שהיא גם מעבר לקנאביס.

<איתן קופרשטוך: אני לא מומחה לזה, אבל אני יכול להכיר את הפוטנציאל של חקלאות רפואית, כאשר ישראל ידועה במו"פ המתקדם שלה ובחקלאות המתקדמת שלה.

<איתן קופרשטוך: זה דבר חשוב והוא יזלוג כמובן לענפי חקלאות אחרים, וזאת בלי להיכנס לשאלה כמה חקלאים סבלו, כמה חקלאים ירדו, כמה הצטרפו, מה יהיה בערבה וכולי.

<איתן קופרשטוך: אנחנו רואים רק את הפוטנציאל של היצוא של מדינת ישראל.

<איתן קופרשטוך: אני רוצה לבקש מיובל שקצת ידבר וייתן לנו את התמונה הכללית.

<איתן קופרשטוך: תודה.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: יובל, בבקשה.

<יובל לנדשפט: שלום לכולם.

<יובל לנדשפט: קודם כול צריך להגיד ברכות לשני השרים, שקיבלו את הדוח ואימצו את כל המסקנות – שר הבריאות ושר האוצר.

<יובל לנדשפט: בעיקר להודות להם על הראייה המיטיבה, כי בסופו של דבר החולה הוא במרכז, ואני לא אומר את זה רק כסיסמה.

<יובל לנדשפט: וכל מה שנאמר פה, גם לגבי היצוא, זה חלק גדול מהפעילות של היק"ר מאז שהוקם בתחילת 2013.

<יובל לנדשפט: נכון שהוחלט על הקמתו בסוף 2011, אבל לקח זמן עד שהוא הוקם.

<יובל לנדשפט: כשדיברנו בהתחלה, גם חברת הכנסת זנדברג וגם אחרים, אמרו שזה לא ילך, ועדיין אנחנו צופים לבאות, אבל בכל זאת אני רוצה להגיד מאוד בזהירות כך.

<יובל לנדשפט: הבנו שאנחנו לא יושבים על איזשהו קצה של אנייה, אנחנו כבר יושבים על משהו יותר גדול, על קרחון.

<יובל לנדשפט: וכבר אמרתי באחד הראיונות המעטים ביותר שלי שזה לא קרחון, זו יבשת.

<יובל לנדשפט: וצריך להסתכל קדימה וצריך להסתכל רחוק כדי להבין.

<יובל לנדשפט: וכל חברי הצוות – שי, איתן, חנן, יואל ועוד רבים – הסתכלו ובחנו כל דבר ודבר.

<יובל לנדשפט: עכשיו קצת פיין-טיונינג.

<יובל לנדשפט: בסופו של דבר זה חלון הזדמנויות.

<יובל לנדשפט: בצבא קוראים לזה מלך הרפסודה, כלומר, מי שמגיע ראשון תופס אותה ולאחרים כבר קשה לעלות.

<יובל לנדשפט: אבל לא בגלל זה – ואני אומר את זה לכולם, במיוחד למשרד לביטחון פנים, שאנחנו מכירים את ההתנגדות שלו – התקבלה ההחלטה.

<יובל לנדשפט: ההחלטה התקבלה כיוון שיש פה קודם כול ראייה רפואית-קלינית.

<יובל לנדשפט: ואנחנו מבינים אותה; אנחנו מבינים אותה בארץ יותר טוב מכל מדינה אחרת בעולם.

<יובל לנדשפט: ברגע שייצרנו את ה-GCP, good clinical practice, שנקרא בשפת העם "הספר הירוק", התחילו להגיע לכאן הרבה מאוד מדינות שאמרו "באמת יש מתודה קלינית שאפשר ללמד רופאים?".

<יובל לנדשפט: ואמרנו כן, בואו ותראו, ותרגמנו אותה לאנגלית.

<יובל לנדשפט: ואנחנו גם אמורים להתחיל קורסים לרופאים.

<יובל לנדשפט: בארץ כבר הכשרנו 80 וב-6 בספטמבר ייערך הטקס בארץ לרופאים הישראלים, ובסופו של דבר גם הרופאים בחו"ל ידעו לתת מרשמים לקנאביס.

<יובל לנדשפט: ואז מה הם ייתנו להם?

<יובל לנדשפט: ברור שהם צריכים לתת למטופלים קנאביס באיכות רפואית – medical grade cannabis.

<יובל לנדשפט: ואת כל זה אנחנו כבר כתבנו ב"קנאקופאה" וכולם מכירים.

<יובל לנדשפט: וזו התורה שישראל מנחילה לאומות העולם.

<יובל לנדשפט: קצת לעשות פיין-טיונינג למשהו שנאמר.

<יובל לנדשפט: אחד, יותרו לייצוא מוצרי קנאביס כהגדרתם באמות המידה.

<יובל לנדשפט: יש אמות מידה גם לגידול – GAP, גם לייצור – GMP, וגם אחר כך להפצה וניפוק.

<יובל לנדשפט: יותרו ליצוא מוצרי הקנאביס שעומדים בדרישות האיכות, גם אלה שהזכרתי, וגם אלה בתחום ה-security.

<יובל לנדשפט: דבר שני, יותר היצוא ליזמים שעומדים בכללי האיכות; שיש להם רישיון לעסוק בתחום היזמי, וגם עומדים בכללי האיכות של ה-security, ואז הם יצטרכו את אותו רישיון יצוא.

<יובל לנדשפט: לא מדובר בתשומות גדולות מאוד שעלולות להיות מוטלות על העניין.

<יובל לנדשפט: הרווח למדינה יהיה מהשקעות במו"פ שכבר עכשיו קורות.

<יובל לנדשפט: אנחנו המדינה שיש לה נוהל מסודר למו"פ.

<יובל לנדשפט: עד כה הגיעו לארץ בסביבות 100 מיליון שנכנסו להשקעות במו"פ בזכות הנתיבים ובזכות הסדר.

<יובל לנדשפט: כשיש סדר אז דברים קורים.

<יובל לנדשפט: יש פה גם עיצוב של תעשייה מסוימת – חקלאות רפואית מתקדמת.

<יובל לנדשפט: יש בזה גם אורינגה מכונפת, חוחובה ועוד, אבל אני מדבר על תחום הקנאביס.

<יובל לנדשפט: בתחום הזה אין ספק שאנחנו מובילים את העולם.

<יובל לנדשפט: ועדיין, המטופל במרכז.

<יובל לנדשפט: גם מההשקעות במו"פ צריכים ליהנות קודם כול המטופלים.

<יובל לנדשפט: מעיצוב התעשייה וההכנסות שיהיו, צריכים ליהנות המטופלים.

<יובל לנדשפט: וגם, כפי ששי יודע, מדובר גם על משאבים למשרד הבריאות - - -

<שי באב"ד: זה כבר נסגר.

תמר זנדברג: כששי שומע שמשרד ממשלתי צריך משאבים, זה כאילו הוא לא שמע כלום.

תמר זנדברג: ..

<שי באב"ד: זה מפתיע אותי, אף פעם לא שמעתי את הדרישה הזאת, זאת הפעם הראשונה בתפקיד...

<יובל לנדשפט: לגבי הראייה קדימה, יש פה את איתן ולידו יושבת יעל קז'וקרו, ממשרד החקלאות, סחר חוץ, ואנחנו ערכנו בשבוע שעבר פגישה והסבר עם אותם קדטים שאמורים להישלח לשגרירויות ברחבי העולם כדי להתחיל במהלך מכוון ומוסדר של הסבר על הדבר הנדיר הזה שקורה פה בארץ.

<יובל לנדשפט: מציון תצא תורה.

<יובל לנדשפט: אנחנו אירחנו את הקדטים של משרד הכלכלה, קורס הצוערים ואחרים, במפעל ייצור.

<יובל לנדשפט: חווה ב-GAP כבר כמעט קיימת, מפעלים ב-GMP – אנחנו אוטוטו שם - - -

תמר זנדברג: תן לנו דד-ליין.

תמר זנדברג: פשוט כבר שנתיים אנחנו - - -

<יובל לנדשפט: אמרנו ואנחנו אומרים כל פעם - - -

תמר זנדברג: תן לנו איזה תאריך.

<שי באב"ד: כל פעם אומרים עוד שלושה חודשים.

<יובל לנדשפט: אני אומר את אותו דבר: כשהאמצעים יגיעו ליק"ר – משם תנו לנו חצי שנה.

<יובל לנדשפט: שי צוחק, אבל חבר'ה, זה יקרה - - -

תמר זנדברג: אוי ואבוי, כשהאמצעים יגידו אז עוד חצי שנה?

<שי באב"ד: לא, אתה בתהליכי גיוס, כי התקנים שוחררו, אתה יודע את זה, תגיד את זה, נו תגיד את זה.

<יובל לנדשפט: עד תום רבעון ראשון הכי מאוחר, ולהערכתנו עוד - - -

<שי באב"ד: לפני.

<יובל לנדשפט: להערכתנו בשנת העבודה הזאת, ב-2017, יהיו מוצרי קנאביס GMP על המדפים.

<שי באב"ד: רגע, תגיד, תקנים שוחררו לך?

<קריאה: לי לא ידוע - - -

<שי באב"ד: רגע, רגע, בוא נחלק לשניים, אגף תקציבים במשרד הבריאות.

<שי באב"ד: יש את התקנים לייצור המקומי ויש את התקנים ליצוא.

<שי באב"ד: ליצור המקומי שוחרר?

<קריאה: נכון.

<שי באב"ד: תודה רבה.

<שי באב"ד: ואתמול נסגר שגם ליצוא ישוחררו תקנים, בסדר?

תמר זנדברג: או, הנה בשורה.

תמר זנדברג: יפה.

תמר זנדברג: מי אמר שהוועדה לא מייצרת כותרות.

תמר זנדברג: טוב, תודה יובל - - -

<יובל לנדשפט: שנייה, אני רוצה להגיד לאיתן וליעל ולחנן ממשרד החקלאות, היות שהם מובילים את זה.

<יובל לנדשפט: ..

<יובל לנדשפט: הכלל הוא start low go slow, אבל פה ה-start הוא high.

<יובל לנדשפט: ואני חושב שבסופו של דבר תהיה פה ברכה, בעיקר למטופלים הישראלים.

תמר זנדברג: תודה, יובל.

תמר זנדברג: יואל, אני רוצה לעבור אליך.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר שבזמן שאנחנו יושבים פה זורמות אליי ידיעות מהעיתונים, מחבר הכנסת ynet, שבעצם השר, בשם המשרד, הביע עמדה שמתנגדת ליצוא.

תמר זנדברג: יואל, אתם חברים בוועדה, והוועדה דנה גם בפוטנציאל הבריאותי והכלכלי וגם בסכנות ובדרכים שצריך לנקוט כדי למנוע את הסכנות האלה, בעיקר את הזליגה.

תמר זנדברג: אני רוצה לשאול אותך איפה נמצאים החששות שלכם ואיך אפשר לפתור אותם?

תמר זנדברג: איך אפשר להביא לכך שעד ישיבת הממשלה חששותיכם יתפוגגו?

<יואל הדר: אני אתחיל במה שרציתי וגם אגיע לשאלתך.

<יואל הדר: אני יואל הדר, היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים, וגם הייתי חבר ועדה, וכפי ששי ציין, הדעה שלי היא דעת מיעוט בוועדה.

<יואל הדר: דיברו פה על הנושא של היצוא, הרווחים, הכסף, הירוק שבדולרים וכו'.

<יואל הדר: אבל אני דווקא לא מדבר בשם המשרד לביטחון פנים אלא על הנושא של החברה במדינת ישראל.

<יואל הדר: כי הנושא הוא לא רק נושא של להביא רווחים - - -

תמר זנדברג: למה, אתה היועץ המשפטי של משרד החינוך?

<יואל הדר: הפעם אני מתייחס לפן שונה ממה שדיברו עד עכשיו, למרות ששי היה הוגן והתייחס גם לטיעונים שלנו.

<יואל הדר: אני רוצה להתייחס לפן החברתי.

<יואל הדר: הוועדה הזאת, שלרוב היא ועדה חברתית, הולכת פתאום לכיוון של ועדה כלכלית, ואני מבקש להחזיר את הנושא דווקא לפן החברתי.

<יואל הדר: מפני שזה מה שמטריד אותנו, שהחברה במדינת ישראל - - -

תמר זנדברג: אתה ראית "פולישוק"?

תמר זנדברג: יש שם את המשרד לשוויון חברתי.

תמר זנדברג: מה, אתם הפכתם להיות - - - ?

<יואל הדר: אנחנו לא שוויון חברתי אבל אנחנו כן מתייחסים לנושא החברתי, כי הנושא של ביטחון פנים והנושא החברתי הם נושאים שהולכים ביחד, במיוחד בנושא הזה.

<יואל הדר: ומאחר שאני מביע עמדה שהיא עמדה שונה ממה שאמרו עד עכשיו, אני מבקש שיורשה לי להביע את עמדתי - - -

תמר זנדברג: בטח.

תמר זנדברג: אבל אם תוכל, תתייחס לכמה מיליונים אתם צריכים כדי שתנוח דעתכם מהנושא החברתי.

<יואל הדר: זה לא נושא כספי, אני רוצה לדבר לפני הכסף - - -

<שי באב"ד: לא, רגע, רגע, בוא נשים דברים על השולחן.

<שי באב"ד: הייתה דרישה שאם הייתי נענה לה לפני יומיים, של 207 מיליון שקל, היינו כולנו פה אחד עכשיו.

<שי באב"ד: אז הנושא החברתי הוא מאוד חברתי כשצריך 207 מיליון שקל, אבל כשאין 207 מיליון שקל אז פתאום הוא לא כל כך חברתי.

<שי באב"ד: אז בואו נשים את הדברים בפרופורציה של הדיון, שנדע בשקיפות מלאה על מה הדיון.

<שי באב"ד: כי אותי לא תראה, דרך אגב, מעביר עכשיו ל-ynet שהדרישה כדי לאשר את זה הייתה 207 מיליון שקל.

<יואל הדר: אני מעדיף לא להתייחס לזה, כי אנחנו לא בשיג ושיח בינינו פה.

תמר זנדברג: למה לא?

תמר זנדברג: זה המקום ללבן את הדברים.

<יואל הדר: אפילו יושבת-ראש הוועדה שינתה בתחילת הדברים – אני לא יודע אם היא שמה לב – ל"הוועדה לסמים ואלכוהול" ולא "למלחמה בסמים ואלכוהול" - - -

תמר זנדברג: הוועדה למאבק בנגע הסמים והאלכוהול, זה השם.

<יואל הדר: אפשר לבדוק בפרוטוקול שבתחילת הוועדה אמרת "הוועדה לסמים ואלכוהול" - - -

תמר זנדברג: יש פה ועדות בכנסת, למשל הוועדה של רחל עזריה שאתם הקמתם, שיש לה שם של שלוש שורות.

<יואל הדר: אבל גברתי הגדירה "הוועדה לסמים ואלכוהול", זה מה שהגדרת בהתחלה.

<יואל הדר: אז אני צריך לדבר קצת גם על הנושא של המאבק, בסדר?

<יואל הדר: כי זה תפקידי פה כפי שאני רואה את זה.

<יואל הדר: עכשיו, אני בא מהכיוון שאומר שאין לי התנגדות שמדינת ישראל תרוויח הרבה מאוד כסף, זה לא בעיה.

<יואל הדר: גם שר האוצר, למשל בנושא של הקזינו, בחר לא להכניס קזינו לישראל, למרות שזה יכול להביא לנו המון כסף.

<יואל הדר: הוא לא עשה את זה בגלל הנזקים - - -

<שי באב"ד: כשהוא ימצא קזינו רפואי אני מבטיח לך שהוא ישקול את זה.

תמר זנדברג: אנחנו מברכים אותו על העמדה הזאת.

<יואל הדר: - - - אותה גישה בהחלט ראויה גם בנושא הזה.

<יואל הדר: עכשיו אני מבקש להתייחס לנושא של הקנאביס.

<יואל הדר: הנושא של הקנאביס לא מתחיל בתור תרופה או מרפא, אלא הוא מתחיל בתור סם.

<יואל הדר: הגידול הוא אותו גידול, זה אותו צמח.

<יואל הדר: מה שעושים איתו אחר כך – לזה יש כבר השלכות אחרות.

<יואל הדר: וזה מה שמטריד אותנו.

<יואל הדר: ואני רוצה להגיד כמה קנאביס נתפס בשנים האחרונות במדינת ישראל.

<יואל הדר: ב-2013: 1.1 טון.

<יואל הדר: ב-2016: 14.5 טון של קנאביס.

<יואל הדר: זאת אומרת, אם זה נתפס אז גם מישהו משתמש בזה.

<שי באב"ד: כמה מתוך זה זה מהארץ וכמה מחו"ל?

<קריאה: הכול מהארץ, ובחודש האחרון - - -

<שי באב"ד: וכמה מתוך שמונה החוות שנמצאות תחת היק"ר?

<יואל הדר: לא יודע.

<שי באב"ד: אה, לא ידוע.

<שי באב"ד: אז מה הקשר בין זה לבין הגידול?

<יואל הדר: אני רק מציין את העובדה שלקנאביס יש צריכה, וכנראה שזה לא הולך לתרופות אלא לדברים אחרים.

<יואל הדר: ואנחנו צריכים שהנוער ידע שאנחנו הולכים לכיוון של יד קלה, אנחנו הולכים לכיוון מסוים - - -

תמר זנדברג: אבל שמונה החוות שיש היום, יואל, שמורות כמו כלא אלקטרז.

תמר זנדברג: אנחנו ביקרנו בהן, היינו שם, זה "ברינקס" מוציא את זה.

תמר זנדברג: אלה אמצעי ביטחון שאתם דורשים.

תמר זנדברג: יש לכם נתונים על הזליגה הזאת?

<שי באב"ד: משמונה החוות אין למשטרה נתונים על זליגה, לפחות על פי מה שהוצג בוועדה.

<שי באב"ד: אם כן אז זו עמדה חדשה.

<יובל לנדשפט: אין נתונים, וגם יותר מפעם אחת – וגם יואל יודע את זה – אמרנו על שולחנו של היועמ"ש: או שתראו לנו או שאל תגידו את זה.

<יובל לנדשפט: משטרת ישראל אפילו לא פעם אחת תפסה או הביאה לשולחן נתונים על זליגה מהחוות הקיימות.

<שי באב"ד: ועל זה אנחנו מדברים, בואו לא נערבב.

תמר זנדברג: הרי איך אפשר, זה שמור כמו - - -

<יואל הדר: יש השלכות.

<יואל הדר: ברגע שאתה חושב שהדבר מותר אז הדבר הזה מביא להשלכות גם בכיוונים אחרים, והדבר הזה מוכח לא רק פה אלא גם בארצות הברית.

<יואל הדר: זה הביא לכך שגם - - -

<שי באב"ד: אין חוות גידול לקנאביס רפואי בארצות הברית.

<יואל הדר: השוק הלא חוקי גדל בהתמדה, גם בגלל הדבר הזה.

תמר זנדברג: יואל, זה לא נכון.

<קריאה: זו אמירה לא מדויקת של דברים.

<יואל הדר: יש השלכות לדברים.

<יואל הדר: ולכן מה שאנחנו צריכים לעשות בעניין הזה, גם לגבי הנושא של ההסדרה.

<יואל הדר: ..

<יואל הדר: ההסדרה עוד לא הסתיימה, אנחנו לא יודעים מה המשמעות שלה.

<יואל הדר: יכול להיות שבסופו של יום זה יהיה הרמטי, לא תהיה בעיה, ואז נוכל להגיד שבדקנו את ההסדרה ויש מקום לבחון את האפשרות של היצוא.

<יואל הדר: אבל, ההסדרה עוד לא הסתיימה, המשטרה, דרך אגב, עוד לא קיבלה כספים ותקנים בשביל האבטחה, עוד לא קיבלה תקנים להסדרה - -

<שי באב"ד: נכון.

<יואל הדר: - - ולכן אנחנו לא יודעים מה המשמעות של ההסדרה.

<יואל הדר: אם ההסדרה תהיה הרמטית כפי שמתואר פה, אז יכול להיות שיש מקום ללכת לשלב הבא, אנחנו לא פוסלים את זה.

<יואל הדר: אבל צריך גם לדאוג לכך שהמסגרת הזאת שעושים לכל המהלך הזה – שזה לא יפגע בחברה.

<יואל הדר: מפני שאם הנוער יתקלקל, אם אנחנו נפגע בנוער, נפגע בחיילים, ואנשים ייסעו אחרי שהם שאפו קנאביס, הנזק לחברה יכול להיות לא פחות וגם הרבה יותר גדול ויהיה הרבה יותר קשה להחזיר את הגלגל אחורה.

<שי באב"ד: ציינו את זה, אמרתי את זה.

<יואל הדר: אבל אני מסביר את זה גם לוועדה, לא רק לך, אתה כבר הבנת את זה.

<שי באב"ד: אבל ציינתי את זה קודם גם בפני הוועדה.

<יואל הדר: לטעמי אני צריך להדגיש את הדברים האלה, כי הם מהותיים.

<יואל הדר: אנחנו לא רוצים לפגוע בחברה רק כדי להביא מיליארד או שני מיליארד שקלים לטובת המשק.

<שי באב"ד: יואל, זאת לא התמונה, אתה משווה בין שני דברים שהם לא דומים אחד לשני.

<שי באב"ד: אחד הוא מוצר רפואי שגדל בחוות שסגורות הרמטית, תחת רישיון של משרד הבריאות ותחת רישיון של בט"פ, מגדלים שנבחרים בקפידה אחרי שבדקו להם את הסיווג; לעומת שוק פרוץ, שחלקו מגדלים רב-עבריינים בארץ, חלקו גם מגיע ממקומות אחרים, רובו נובע מהצריכה הפרטית ולא מאיזו חוות גידול כזאת או אחרת אלא מאנשים פרטיים שסוחרים בדבר הזה, בלי קשר בכלל למוצר רפואי.

<שי באב"ד: ולגבי העולמות הפליליים האלה של הנוער, זה לא שהם יצרכו מחר את המוצר הרפואי הסופי שעליו אנחנו מדברים, שגם יהיה הרבה יותר יקר, אלא הם יצרכו את החומר שבכלל לא מבוקר, לא מפוקח, שלא ברור מה יש בו, שגם האיכות שלו שונה לגמרי, ירודה יותר.

<שי באב"ד: כך שאלה שני דברים שונים.

<שי באב"ד: זה כמו שהיית מדבר איתי על מורפיום ואופיום.

<שי באב"ד: אם ייקחו את זה ככה, כמו שזה, שלא במסגרת התרופה הסופית של זה – אז בוא נהרוג גם את כל התרופות של מורפיום ואופיום, כי יש בהם סם מסוכן שיכול לפגוע.

<שי באב"ד: אני מסכים איתכם לחלוטין שיש שוק של קנאביס ועישון קנאביס במדינת ישראל, שכל עוד לא הוחלט אחרת הוא לא חוקי ולא נכון ובני נוער לא צריכים להשתמש בזה וצריך לראות איזה צעדי מניעה עושים בנושא.

<שי באב"ד: על זה אין ויכוח.

<שי באב"ד: אבל אני חושב שהקישור החד-חד-ערכי שנעשה פה בין העולם הזה לבין העולם של המוצר הרפואי התרופתי הוא קישור לא נכון.

<שי באב"ד: יש בעיה של זליגה?

<שי באב"ד: אתם לא רוצים שזה יזלוג מפה לפה?

<שי באב"ד: אז כמו שאמרתי בתוך הוועדה וגם לשר, אנחנו מוכנים לדון איתכם על האמצעים לוודא שבחוות לא יזלוג, למרות שעד היום לא הייתה אפילו תפיסה אחת של משטרת ישראל של זליגה מהחוות.

<שי באב"ד: אבל אני איתכם, נהדק את השמירה על החוות עוד יותר.

<שי באב"ד: אתם גם רוצים לעשות הסברה לבני הנוער, שיבינו מה ההבדל בין תרופה לבין צינגלה?

<שי באב"ד: סבבה, גם על זה נדבר.

<שי באב"ד: אבל בואו לא נקשור את האירוע החברתי של השפעות קנאביס על בני נוער למוצר רפואי.

<שי באב"ד: זה משהו אחר לגמרי.

<שי באב"ד: ואת זה צריך להבין, לצד הדאגות שציינת, שאני שותף להן.

<יואל הדר: יפה שאתה מדבר על המוצר הסופי, אבל אני מדבר על המוצר ההתחלתי.

<יואל הדר: זה אותו מוצר: קנאביס מתחיל בקנאביס ונגמר בקנאביס וסופו בקנאביס.

<שי באב"ד: יש לך זליגה מהגידול היום?

<איתן גולדפלום: יש זליגה מהמסחר.

<שי באב"ד: אבל מה הקשר לחוות?

<שי באב"ד: תהיה לך עדיין זליגה מהמסחר, גם בלי החוות.

<איתן גולדפלום: אבל מהתוצר הרפואי יש - - -

<שי באב"ד: זה לא קשור ליצוא.

<איתן קופרשטוך: אז תחסל גם את ענף היין, כי יש עליו - - -

<יואל הדר: אני עכשיו בדקתי מול המשטרה – ויש זליגה כיום.

<יואל הדר: זה מה שהמשטרה מוסרת לי.

<שי באב"ד: אני מבקש לשים את זה בפני היק"ר ובפני הוועדה.

תמר זנדברג: יואל, באיזה היקף?

תמר זנדברג: איפה?

תמר זנדברג: איפה התפיסות?

<שי באב"ד: שימו את זה לפנינו.

<שי באב"ד: כי עד היום שאלנו, ביקשנו את זה כמה פעמים – וזה לא עלה.

<יואל הדר: לא תאמין, אבל לא כל מידע מודיעיני מציגים בפני הוועדה, אפילו לא בפני מנכ"לים של משרדים.

<שי באב"ד: אה, הבנתי, אז לדבר על מידע תאורטי - - -

<יואל הדר: זה לא תאורטי, פשוט יש דברים שלא חושפים אותם.

<יואל הדר: עכשיו קיבלת עמדה אחרת, ויכול להיות שאפשר להאמין בזה או לא להאמין, אבל אם זה ישנה אצלך את כיוון המחשבה - - -

<שי באב"ד: אז בוא תגיד לי מאיזה חוות נפרץ ובוא נטפל בזה.

<יואל הדר: אני לא - - -

<שי באב"ד: אז אל תגיד.

<שי באב"ד: אתה לא רוצה למסור את המידע, אתה לא רוצה לטפל בזה, אז מה אתה רוצה שנעשה?

<יואל הדר: רק תעזור לנו למנוע את הזליגה, כי זאת המטרה – למנוע את הזליגה.

<יואל הדר: נכון?

<שי באב"ד: נכון.

<יואל הדר: ואם אנחנו רוצים למנוע את הזליגה אנחנו צריכים למצוא את הדרכים כדי למנוע.

<יואל הדר: אנחנו צריכים לבחון קודם מה המשמעות של ההסדרה - - -

תמר זנדברג: מה אתם צריכים כדי למנוע את הזליגה?

<יואל הדר: את מדברת על כסף, אבל - - -

תמר זנדברג: לא, אני שאלתי מה אתם צריכים.

<יואל הדר: יש פה כמה וכמה אלמנטים.

<יואל הדר: יש אלמנטים של המשטרה, יש אלמנטים בנושא ההסברה וחינוך לנוער, כדי שלא ישתמשו בסם - -

תמר זנדברג: הסברה זה כסף.

תמר זנדברג: מה עוד?

<יואל הדר: - - וגם את הפיקוח על העניין הזה.

<יואל הדר: אני לא מדבר על הייצור, אני מדבר על השלב הראשון, של ההסדרה.

<יואל הדר: אחרי שנבחן את הנושא של ההסדרה נוכל לדעת איזה נזקים יש לנו, איזה פרצות יש לנו, כדי לדעת מה אנחנו צריכים לסגור, כדי לאפשר לבחון את השלב הבא, זה הכול.

<יואל הדר: ואם אי אפשר ואם יהיה מצב שמי שישתלט על השוק זה גורמים עברייניים, אנחנו נהיה בבעיה.

תמר זנדברג: יואל, מה זה גורמים עברייניים?

תמר זנדברג: אתם מאשרים את האנשים, את העובדים בתוך החוות האלה, גם הקיימות.

תמר זנדברג: מה, המשטרה לא יודעת לעבוד?

תמר זנדברג: היא לא יודעת לבדוק אם מי שהיא נותנת לו תעודת יושר הוא עבריין או לא?

<יואל הדר: יש דברים מסוימים - - -

תמר זנדברג: אנחנו טיפלנו בוועדה בזה שאתם לא נתתם לעובדים הפשוטים, עובדי החקלאות.

תמר זנדברג: .. עיכבתם את האישורים.

תמר זנדברג: אתם לא יודעים אם גורמים עברייניים - - - ?

<יואל הדר: יש דברים שצריך לבחון את ההתפתחות שלהם עם הזמן.

<יואל הדר: אם אנחנו נגלה עם הזמן – וזה לא זמן רחוק – שבאמת הצלחנו שלא יהיה שום דבר, כפי שהלוואי שיהיה, אז אפשר אחר כך לבחון את השלב הבא.

<יואל הדר: לא אמרתי פה שהייצור הוא פסול - - -

תמר זנדברג: מה זה השלב הבא?

תמר זנדברג: מה השלב הנוכחי ומה השלב הבא?

<יואל הדר: ההסדרה עוד לא יושמה ולא מומשה במדינת ישראל.

<יואל הדר: כשההסדרה תמומש כמו שצריך ונבחן אותה.

<יואל הדר: ..

<יואל הדר: אנחנו בעד ההסדרה, כי אנחנו בעד החולים.

<יואל הדר: כל הזמן אמרתי, גם בוועדות אצלך, שאנחנו בעד החולים ואנחנו רוצים שהחולים יקבלו את הטיפול המרבי ואת המוצר הכי טוב שקיים.

<יואל הדר: ואחרי שהדבר הזה יוסדר נוכל לדעת האם אפשר לעבור לשלב הבא, שבו נצטרך את כל האמצעים שאמרתי כדי למנוע את הזליגה של היצוא.

<יואל הדר: כי יצוא זה סכומים הרבה יותר גדולים, כמויות הרבה יותר גדולות, הרבה יותר צמחים, וזה לא דומה לכמות הנוכחית במדינת ישראל.

תמר זנדברג: טוב, בין ה-210 מיליון שדרשתם אתמול לבין ראש השנה, כמה כסף וכמה זמן אתם תהיו מוכנים לחתום ולהמשיך הלאה?

<יואל הדר: אנחנו העברנו לאוצר את הדרישות התקציביות שלנו - - -

תמר זנדברג: שייתנו מענה לכל הנושא החברתי שדיברת עליו עכשיו והזליגה והכול.

<יואל הדר: דיברתי על זה שקודם כול צריך לעשות את ההסדרה, נכון?

<יואל הדר: ההסדרה היא לא רק הכסף שלנו, אלא גם לבחון את המשמעויות של ההסדרה.

<יואל הדר: אם ההסדרה תצליח ולא יהיו זליגות והכול יהיה נהדר - - -

תמר זנדברג: רגע.

תמר זנדברג: אתם העברתם את הדרישות התקציביות.

תמר זנדברג: אם הן ייענו, מה אז?

<יואל הדר: אם ההסדרה תצליח וניווכח שההסדרה זה דבר מעולה לכל אזרחי מדינת ישראל ואין זליגות, אז אנחנו צריכים את השלב הבא, את כל הדרישות האחרות, כדי שגם הייצור יצליח באותה מידה.

תמר זנדברג: אבל בינתיים כבר העברתם דרישות תקציביות לאוצר?

<יואל הדר: כן, העברנו.

תמר זנדברג: למה?

<יואל הדר: מפני שאנחנו יוצאים מתוך הנחה שאם ההסדרה תצליח אנחנו לא רוצים לעכב את האוצר בטיפול.

<יואל הדר: כי אם אנחנו לא נמסור היום את כל הדרישות שלנו, הדבר הזה עלול לעכב את הנושא של - - -

<שי באב"ד: אני חייב לצאת, אני רק רוצה להגיד משהו בהקשר הזה.

<שי באב"ד: זה לא דיון לפה, זה פשוט דיון שצריך לנהל בו משא ומתן עם משרד הבט"פ ולהניח את דעתו של שר הבט"פ לגבי האמצעים הנדרשים כדי שהוא והמשטרה ירגישו נוח שהנושא החברתי ונושא הזליגה ויתר הנושאים מטופלים.

<שי באב"ד: אני מניח שאחרי זה נוכל להתקדם.

<שי באב"ד: זו לא פעם ראשונה ולא אחרונה שמשרדים ממשלתיים עומדים על דעתם כדי לקבל את האמצעים שהם נכונים בעיניהם, וזה לגיטימי, כל משרד מבקש את הדרישות הלגיטימיות שלו, ואני מקווה שנגיע לעמק השווה.

<שי באב"ד: אני רוצה להגיד לך, לאורחים, ולכל אחד מחברי הוועדה תודה רבה.

<שי באב"ד: חנן, אני רוצה להגיד שאם נפל משהו אז אני מתנצל, כי רצינו שתהיה - - -

<חנן בזק: אז אולי אני אגיד את דעתי בשני משפטים.

תמר זנדברג: בבקשה.

<חנן בזק: אני חנן בזק, משרד החקלאות, מנהל שירות ההדרכה במשרד.

<שי באב"ד: אני עוזב אתכם.

<שי באב"ד: תודה רבה לכולם.

<חנן בזק: כדאי שתשמע מה שאני אגיד.

<שי באב"ד: אני חייב לעוף.

<שי באב"ד: דקה.

<חנן בזק: דקה.

<חנן בזק: אני רוצה לומר קודם כול שאי אפשר להפריד פה לשני שלבים.

<חנן בזק: אי אפשר להגיד, קודם כול נבדוק את השוק המקומי ורק אחר כך נחליט על יצוא.

<חנן בזק: זה לא יעבוד, כי אין מה להכניס אף מגדל נוסף לשמונה הקיימים אם לא יהיה יצוא.

<חנן בזק: דבר שני, משרד החקלאות כמובן תומך תמיכה גורפת בעניין.

<חנן בזק: שיתוף הפעולה שלנו עם משרד הבריאות – אני 40 שנה במקצוע, והוא יוצא דופן.

<חנן בזק: יש פה הסדרה, מתווה, שעונה על 99% מהבעיות שיכולות לצוץ.

<חנן בזק: ואנחנו במשרד החקלאות בנויים בדיוק לגידול הזה, עם הניסיון שלנו - - -

<קריאה: חנן, הקנאביס עדיין לא מוגדר כגידול חקלאי.

<חנן בזק: הוא לא צריך להיות מוכר כגידול חקלאי, זה לא מפריע שהוא תחת חוק הסמים המסוכנים.

<חנן בזק: הוא גידול חקלאי.

<חנן בזק: ברגע שאתה מכניס אותו לחממה הוא גידול חקלאי כמו כל גידול אחר.

<חנן בזק: ויש לנו את כל הניסיון - - -

<קריאה: לא מאשרים במרכז ההשקעות של משרד החקלאות עסקאות שם, ולא מאשרים מכסות מים, כי זה לא גידול חקלאי.

<חנן בזק: עוד לא ביקשו שום דבר.

<חנן בזק: ואני אומר לך שזה כן יהיה גידול חקלאי.

<חנן בזק: תן לי רגע לומר את הדברים, כי שי ממהר.

<חנן בזק: שי מכיר את המדיניות שלנו, שהיא כמובן לתמוך.

<חנן בזק: אני גם לא חושב, שי, שזה יהיה רק בערבה.

<חנן בזק: כמובן כדאי שזה יהיה בערבה ויחליף שם בעיות שנוצרו בגידול הפלפל, אבל זה ייכנס גם לכל חלקי הארץ – בתנאי אחד: שהיזמים והחקלאים יעמדו בתנאי הסף.

<חנן בזק: ומדובר בתנאי סף מאוד קשים, כנגד האפשרות שתהיה איזושהי זליגה.

<חנן בזק: אנחנו כמובן תומכים תמיכה מלאה.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: תודה, שי, כל הכבוד על העבודה.

<שי באב"ד: תודה.

תמר זנדברג: נשלים את הסבב הממשלתי עם ציון אפרתי, נציג המכס, ואחריו נציגי החקלאים.

<איתן גולדפלום: אני רוצה להוסיף משהו.

תמר זנדברג: אבל יואל כבר ייצג אתכם ואין לנו הרבה זמן, אז רק אם יישאר זמן בסוף.

תמר זנדברג: ציון, בבקשה.

<ציון אפרתי: אני ציון אפרתי, נציג של היחידה למלחמה בהברחות סמים במכס ובהלבנת הון.

<ציון אפרתי: ביום-יום, באמצעות חוקרים וכלבים, אנחנו מטפלים בכל הנושא של ההברחות של הסמים לתוך המדינה, אבל היום אני נמצא פה בדיון על הכיוון ההפוך, ולכן אני אדבר עכשיו בשם מינהל המכס כולו ולאו דווקא בשם היחידה שלי.

<ציון אפרתי: בצפייה לעתיד, אם כל הרעיון הזה יתקבל ויאושר והכול יהיה ורוד כמו שכולם רוצים, אז במכס, בנמלים, המדינה תרצה שגם הפיקוח והאכיפה של המכס תהיה מאוד הדוקה ומאוד רלוונטית, במיוחד בהתחלה.

<ציון אפרתי: זאת כדי לייצר מצב שהמדינה תסמוך על המכס שיבדוק טוב מה בדיוק מייצאים וכמה.

<ציון אפרתי: אני יכול לספר סיפורים שיכולים להיות הרבה מצבים שיצואנים כאלה ואחרים יגיעו למצבים שההצהרות ביצוא יהיה עשרות קילוגרמים אבל בסוף יוצאים רק שניים-שלושה קילו, בעוד ש-20, 30 קילו יזלגו, כי הם מוצר בארץ.

<ציון אפרתי: אז אסור לנו לחשוב שזה בכלל יקרה, אבל כדי לוודא שאנחנו לא נגיע לעולם הזה.

<ציון אפרתי: ..

<ציון אפרתי: אם רוצים שהפיקוח והאכיפה על הנושא הזה בנמלי ישראל בכיוון החוצה.

<ציון אפרתי: ..

<ציון אפרתי: חייבים כוח אדם מקצועי, חייבים לדעת רשימה סגורה של מוצרים שהמכס יוכל לבדוק ולוודא, ולדעת איזה כוח אדם נכשיר כדי לבדוק את המוצרים האלה וכמה כוח אדם צריך בשביל זה.

תמר זנדברג: רגע, מה אתם צריכים לבדוק ביציאה?

<ציון אפרתי: המדינה תרצה לוודא.

<ציון אפרתי: ..

<ציון אפרתי: זה בעצם אנחנו.

<ציון אפרתי: הוא יבוא למשרד הבריאות והוא יקבל רישיון שהוא הולך להוציא איקס מוצרים.

<ציון אפרתי: אבל בפועל, בקרטון שמגיע למכס בדרך החוצה, מישהו צריך לבדוק שהאיקס מוצרים האלה באמת נמצאים בקרטון.

תמר זנדברג: במה זה שונה מכל יצוא אחר ממדינת ישראל?

תמר זנדברג: הרי יש פה תרופות שגם מכילות מוצרים יותר מסוכנים מקנאביס, כגון הרואין ומורפיום.

<ציון אפרתי: הוא שונה בתחילת הדרך, כי הרעיון פה של לקחת את המוצרים האלה, הייחודיים והחדשניים, ולוודא שמה שיוצא בכמויות הנכונות והסוגים הנכונים...

<ציון אפרתי: אנחנו כמכס, המדינה תסמוך עלינו שנעשה את העבודה טוב במקומות שצריך לעשות אותה.

תמר זנדברג: שוב אני שואלת: יש כאן הבדל מכל יצוא אחר?

תמר זנדברג: ממזון?

תמר זנדברג: מתרופות?

<ציון אפרתי: בגלל הרגישות של המוצר - -

תמר זנדברג: מה הרגישות שלו?

<ציון אפרתי: - - והשיח של איזה חומרים יש במוצר הזה וכל הנושא של...

<ציון אפרתי: אנחנו רוצים גם שהמדינה תהיה בסדר וגם שהצדדים המקבלים ידעו שיש בישראל מכס שעשה את העבודה הנכונה.

<ציון אפרתי: אז אני לא יודע לפרוט את זה כרגע לאיך וכמה, אני רק אומר שיש פה איזושהי הבחנה ויצטרכו לעשות הסדרה, רשימה סגורה ומכשור שבודק שאלה באמת התרופות שיוצאות.

<ציון אפרתי: כי אנחנו נרצה, לפחות בתחילת התהליך, לעשות בדיקה הרבה יותר ייחודית.

תמר זנדברג: בתעשיית התרופות האחרת, תעשיית התרופות האופיאטיות לצורך העניין, אתם עושים את הבדיקה הזאת היום?

<ציון אפרתי: אני לא יודע להגיד לך כמה עושים, אבל עושים.

<ציון אפרתי: אבל בגלל הרגישות של סוג החומר הזה - - -

תמר זנדברג: מה הרגישות?

<קריאה: שתחת הכותרת "קנאביס" מייצאים רק קנאביס ולא בזיליקום - - -

תמר זנדברג: וכשמייצאים נענע במקום בזיליקום?

תמר זנדברג: או תרופה במקום בזיליקום?

<ציון אפרתי: אז אני אתן דוגמה: כשמייצאים גת, שבמדינה הוא חוקי ובחוץ הוא לא חוקי, יש לנו אכיפה ויש לנו טיפול ואנחנו יודעים איך לטפל בדברים האלה.

<ציון אפרתי: אני לא בא ואומר שכל חבילה וכל יצוא ייבדק, אבל אנחנו נצטרך לייצר מנגנון של אכיפה ובקרה של המכס כדי לוודא שמה שקורה הוא באמת מה שאנחנו רוצים שיקרה.

תמר זנדברג: תקן אותי אם אני טועה.

תמר זנדברג: נאמר כאן היקף של בין אחד לארבעה מיליארד.

תמר זנדברג: כלומר, יש לכם היום היקף מסוים של יצוא, ואתם, כמו שאתם בודקים את "מילקי" כי אתם לא רוצים ש"מילקי" תוצרת ישראל ירעיל את אלה שקנו את זה ב-40 סנט בברלין – למרות שכאן זה עולה אני לא יודעת כמה שקלים – וכמו שאתם לא רוצים שיגידו שהנענע שיוצרה בישראל הייתה מורעלת עם איזה ריסוס, וכמו שאתם לא רוצים שתרופה שיוצרה כאן במפעל, היה בה חס וחלילה איזה סם אחר; אז פה יתווסף לכם עוד איזשהו היקף מסוים - - -

<ציון אפרתי: אבל ההיקף הזה, שהוא בתחילת התהליך - - -

<איתן קופרשטוך: אם זה דיון על תוספת כוח אדם, אז גם אנחנו רוצים.

תמר זנדברג: ברור.

תמר זנדברג: אגב, המנכ"ל עזב, אני לא מחלקת כוח אדם.

<ציון אפרתי: אני לא פורט את הנושא הזה לשאלה כמה כוח אדם צריך, אני מדבר על הרמה העקרונית.

<ציון אפרתי: מאחר שיש את הרגישות של סוגי המוצר, אנחנו נרצה - - -

תמר זנדברג: ולכן אני שואלת מה הרגישות הגדולה יחסית לדברים אחרים שאתם מתעסקים איתם.

<ציון אפרתי: כל השיח פה בוועדה הוא על הרגישות של סוג המוצרים שאנחנו מדברים עליהם, עם הקונוטציה לקנאביס אמתי.

תמר זנדברג: לא, מה זאת אומרת?

<יובל לנדשפט: היות ורשות המכס והסמים היא חברה בוועדת ההיגוי אנחנו ניצור נהלים מסודרים מאוד וברורים מאוד, יחד עם האגף לפיקוח על יצוא של הסמים הרגילים, והנתיבים יותאמו בדיוק למה שקיים בתרופות.

<יובל לנדשפט: כך שלא תהיה בעיה.

תמר זנדברג: מצוין, לא תהיה בעיה, זו מילת המפתח.

תמר זנדברג: נעה בראל ודנה מלצר, בבקשה.

<נעה בראל: שלום לכולם.

<נעה בראל: קודם כול אני חייבת לברך על תהליך הבזק הזה שקרה.

תמר זנדברג: רק תגידי שם ותפקיד לפרוטוקול.

<נעה בראל: אני נעה בראל, ואנחנו כאן גם כיזמיות וגם כמייצגות של חקלאי הערבי.

<נעה בראל: אנחנו מהמועצה האזורית ערבה תיכונה.

<נעה בראל: באמת היה תענוג לראות את התהליך הזה קורה וכל הכבוד ליובל לנדשפט, שמציב לעצמו מטרות וכובש אותן, זה מדהים לראות את זה.

<נעה בראל: רציתי להעלות כמה סוגיות.

<נעה בראל: אני חושבת שיש כאן הזדמנות בפתיחה של ענף יצוא חדש, וצריך קודם כול ללמוד מה קרה ליצוא בעבר, כדי לראות איך בונים את זה בצורה שכלתנית, כדי שכמה דברים לא יקרו.

<נעה בראל: קודם כול, שלא נתחרה אחד בשני באופן שבסוף ירסק את הענף.

<נעה בראל: והדבר שני, איך החקלאים לא יהיו עוד פעם בתחתית שרשרת המזון, שזו תופעה שכל מי שמכיר את ענף החקלאות יודע שבדרך כלל המתווכים הם אלה שעושים את הכסף ולא החקלאים.

<נעה בראל: עוד דבר: היום זה לא מוכר כענף חקלאי, כמו שאתם יודעים - - -

תמר זנדברג: מה המשמעות של זה מבחינתך?

<נעה בראל: זה אומר שאני גם לא יכולה לקבל את ההדרכה בצורה הכי מסודרת שאני יכולה, ויותר משמעותי מזה: למרות שזה ענף שהכניסה אליו היא מאוד יקרה בגלל הדרישות של בט"פ, משרד הבריאות ומשרד החקלאות – אין לנו מענקים.

<נעה בראל: היום אם אני אקים שדה לגדל חצילים, אני אקבל איזשהם אחוזי תמיכה מעצם זה שאני חקלאית בערבה שמתחילה גידול חדש, או חקלאית צעירה או ענף חדש.

<נעה בראל: אלא שכרגע בקנאביס לא מכירים בכלל, בעוד שהוא הכי יקר ודורש הכי משאבים, דבר שמייצר מצב שלחקלאים פרטיים או לגופים יותר קטנים הרבה יותר קשה להיכנס לעומת קיבוצים למשל, שיש להם הרבה יותר משאבים, או לעומת עוסקים קיימים, שזה סיפור לגמרי אחר.

<נעה בראל: כך שאם רוצים שכל ההסדרה הזאת תהיה בפועל ולא רק בתאוריה, ובגלל שיש כל כך הרבה אנשים פתוחים מחשבתית וקשובים, שווה לחשוב על איך עושים את ההסדרה הזאת בצורה מאוד חכמה.

תמר זנדברג: חנן, אתם נערכים לזה?

<חנן בזק: אני רוצה לענות בסוגריים.

<חנן בזק: אנחנו טיפלנו בזה בייעוץ המשפטי במשרד, ואין מניעה שהקנאביס יהפוך לענף חקלאי במשרד החקלאות, בהמלצת הלשכה המשפטית שלנו.

<חנן בזק: לראיה, אני כרגע הכנתי מערכת הדרכה – נתנו לי אישור – של עשרה אנשים בכל הארץ, גם אנשי הגנת הצומח, גם אנשי אגרו-טכניקה וגם אנשי מיכון וכלכלה, ואנחנו עוברים את ההשתלמות עם היק"ר לאנשים האלה, כי הם גם צריכים ללמוד את הקנאביס, ואנחנו מכניסים את מערכת ההדרכה לקנאביס בדיוק כמו כל הגידולים האחרים.

תמר זנדברג: ומה לגבי מינהלת ההשקעות?

<חנן בזק: היה דיון במינהלת ההשקעות, אבל אני רוצה להגיד שאין במינהלת ההשקעות בשנתיים האחרונות אגורה, גם לא לפלפלים או דברים אחרים.

<חנן בזק: אבל כשיהיה כסף, יהיה כסף גם לקנאביס במינהלת ההשקעות.

<נעה בראל: אוקיי, חדשות מעולות.

תמר זנדברג: יש פרוטוקול לדיון הזה.

<קריאה: עד היום זה לא פורמלי ולא קיים.

<חנן בזק: מהרגע הזה זה פורמלי.

<נעה בראל: ועוד דבר מעניין שכדאי להעלות, דבר שאולי יעניין גם את המשרד לביטחון פנים.

<נעה בראל: כל החלוקה הזאת לחוליות היא מצד אחד משובחת ותביא להתמחות, אבל כן יש כאן עניין שאם רוצים למשל למנוע זליגה, אז תנו לנו כחקלאים לעבד באדמות שלנו את המוצר ולייצר ממנו את השמנים, כדי שלא עוד פעם ניתקע בחוליה התחתונה.

<נעה בראל: אז נכון שאני יכולה להוציא רישיון גם לזה וגם לזה, אבל זה לא יהיה באותה אדמה, זה לא יהיה באותו מערך אבטחה, דבר שהופך את זה מבחינה כלכלית לכמעט בלתי אפשרי.

תמר זנדברג: תני לי להבין מה את אומרת.

תמר זנדברג: את בעצם אומרת שעל מנת שאת תוכלי כחקלאית גם לראות ברכה בעמלך ולייצא וגם להרוויח, את צריכה שהחקלאות לא תהיה כל כך מופרדת, כלומר, את רוצה גם חלק מהתעשייה; שתוכלי לפתח אצלך.

<נעה בראל: ברור, אין סיבה שלא.

<קריאה: זה גם יוריד את המחיר.

<קריאה: במקום לעשות עוד מפעל ולעשות עוד צוות אבטחה של מיליון וחצי שקלים, נוכל לעשות את זה בתוך השטח ולעשות שם - - -

<איתן קופרשטוך: מה, לייצר תרופות?

תמר זנדברג: רגע, איתן.

תמר זנדברג: אתם באופן כללי - - -

<נעה בראל: אפילו לא לייצר תרופות.

<נעה בראל: סליחה, אם אנחנו מייצרים היום סילאן באדמות החקלאיות שלנו וזה נחשב לבית עיבוד או בית אריזה – זה לא מאוד שונה.

<נעה בראל: כי היום המוצרים שמותרים זה עדיין לא תרופות, זה שמנים וזה תפרחות וזה סיגריות מגולגלות.

<נעה בראל: כך שאני חושבת שאין באמת מניעה רציונלית מלעשות את זה על אדמות חקלאיות, כמו שבערבה מותר על אדמות חקלאיות לעשות גם בתי אריזה.

<איתן קופרשטוך: אנחנו לא מתנגדים שגם תייצרו תרופות, שיהיה ברור.

<איתן קופרשטוך: בטח לא מינהל סחר חוץ.

<איתן קופרשטוך: כי אנחנו רוצים יצוא.

<איתן קופרשטוך: אבל אנחנו לא רוצים שייווצר מצב שמראש אתם הולכים לפשיטת רגל על ידי השקעות יותר מדי גדולות.

<איתן קופרשטוך: תיקחו את זה בחשבון.

<איתן קופרשטוך: ואני לא מייצג פה את הצד שנותן את התמריצים להשקעות.

<איתן קופרשטוך: תיקחו את זה בחשבון, אנחנו לא רוצים להיות שם.

<נעה בראל: אין היום תמריצים להשקעות.

<איתן גולדפלום: מרוב התלהבות כולם יגדלו ויפשטו את הרגל.

תמר זנדברג: מדובר על אנשים שכבר פשטו את הרגל עם פלפלים.

<איתן גולדפלום: אני חייב להגיד כמה מילים.

תמר זנדברג: לא עכשיו, איתן, יותר מאוחר, יש פה אנשים שנרשמו.

<איתן גולדפלום: אני רוצה כמה מילים.

תמר זנדברג: אבל אתה מדבר כל דיון.

תמר זנדברג: יש פה אנשים שזה הדיון היחיד שהם באו.

תמר זנדברג: נעה, את יכולה לסיים.

<נעה בראל: זה מה שהיה לי להגיד.

<נעה בראל: תודה לכל העוסקים בדבר הזה.

<נעה בראל: היינו עכשיו בארצות הברית בסיור, והם מסתכלים על ישראל בתור האורים והתומים.

<נעה בראל: יש להם בחוות תמונות של פרופ' משולם, באמת.

<נעה בראל: מסתכלים עלינו באספקטים המחקריים...

<נעה בראל: למרות שמבחינת מוצרים יש לנו עוד המון לאן להתקדם, מבחינה רגולטיבית נראה שאנחנו באמת מתפתחים בצורה מדהימה.

<נעה בראל: אז תודה.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: אני רק אומרת במאמר ביניים שחלק מהסיכום של הוועדה הוא שבאותו צוות המשך שימשיך לעבוד, העניין הזה.

תמר זנדברג: ..

תמר זנדברג: כי מצד אחד גם חקלאות וגם כלכלה אומרים את זה.

תמר זנדברג: ..

תמר זנדברג: העניין שלכם זה כן לפתח את התחום החקלאי ואת היצוא.

תמר זנדברג: אני שמה בצד את כל הדרישות, הזליגה, האבטחה וכל הדברים האלה, ויוצאת מנקודת הנחה שהכול יהיה פיקס כמו היום.

תמר זנדברג: אבל לצורך פיתוח הענף החקלאי שיבשיל לכדי מוצר שאפשר לייצא אותו, וכדי שיהיו כאן משקים ויצרנים שירוויחו ויוכלו לעמוד על הרגליים מבחינה כלכלית, אתם תצטרכו לבחון ביחד, לטובת אותו ציבור, מהי הדרך הכי טובה ולפתור בעיות.

תמר זנדברג: את חנן אני כבר מכירה וסמכת עליו, וגם הגישה של איתן נשמעת לי חיובית ולטובת העניין.

תמר זנדברג: אף אחד לא רוצה לפשוט רגל, גם הם לא רוצים לפשוט רגל, הם כבר משקיעים ועושים ורוצים להרוויח.

תמר זנדברג: כך שתהיה פה עבודה מקצועית כדי לראות איזה קרקע, מה צריך וכל הדברים האלה.

תמר זנדברג: ואנחנו, הכנסת, נמשיך ללוות, אבל זו עבודה מקצועית שלכם, שאנחנו גם נצפה שתוצג לנו בהמשך, ככל שהעבודה תתקדם.

תמר זנדברג: ד"ר תמיר גדו, ואחריו אהרון לוצקי.

<תמיר גדו: קודם כול, אני מברך על כל מה שנעשה פה.

<תמיר גדו: נעשו פה דברים גדולים.

<תמיר גדו: אני שלוש וחצי שנים בענף הזה, ואיך הוא היה נראה לפני שלוש וחצי שנים לעומת מה שהוא נראה עכשיו.

<תמיר גדו: ..

<תמיר גדו: כל האנשים פה, כולל יובל, חנן וכל חברי הוועדה – באמת כל הכבוד על מה שנעשה.

<תמיר גדו: אבל אני רוצה להגיד כמה דברים, כי גם צריך להיות פרגמטיסט ולא להסתמך רק על wishful thinking שלא תוביל לשום מקום.

<תמיר גדו: קודם כול, בצד השני יש גם מישהו שמקבל את הסחורה.

<תמיר גדו: וכדי לקבל את הסחורה הצד השני צריך לעמוד בתנאים מסוימים של GMP פארמה.

<תמיר גדו: אני אתן את גרמניה לדוגמה: אפילו פרחים אי אפשר לשלוח היום לגרמניה בלי שיש לך GMP.

<תמיר גדו: וכדי לעשות את הדברים האלה וכדי לעמוד בתקנים האלה אי אפשר יהיה לעשות מה שמתבקש פה כרגע, אלא כן תצטרך להיות הפרדה, למרות כל הקושי ולמרות שגם אני הייתי שמח שלא, כי זה היה עוזר לכל אחד מהיזמים להוריד עלויות.

תמר זנדברג: בסדר, אתם תעשו עבודה מקצועיות ותבדקו איזה מדינות כך ואיזה מדינות כך - - -

<תמיר גדו: וכדי שהפוסטר של פרופ' משולם והפוסטר של מדינת ישראל ימשיך להתנופף בגאווה, אי אפשר לוותר על הסטנדרטים של האיכות וצריך לעשות את הדברים בצורה הכי ראויה והכי טובה, בלי קיצורי דרך.

<תמיר גדו: כי יש נטייה - - -

<קראיה: - - -

<תמיר גדו: לא, אני חס וחלילה לא מקטרג עלייך.

<תמיר גדו: אני אומר שבסופו של דבר צריך לעמוד בסטנדרטים מסוימים.

<תמיר גדו: ואני רוצה להגיד כמה דברים לגבי הסטנדרטים האלה.

<תמיר גדו: קודם כול, לקנדים כבר יש חמש חברות שמייצאות כבר תקופה, ולא נפלה עטרת ראשה של קנדה, אף אחד לא הודיע שהם סוחרים בסמים.

<תמיר גדו: וקנדה היא לא איזו מדינת עולם שלישי.

<תמיר גדו: קנדה היא לא המדינה היחידה שמייצאת, יש עוד כמה מדינות, ואני יכול להגיד שהם מייצאים בסטנדרטים הרבה יותר נמוכים מהסטנדרטים שנכתבו בספר הירוק של היק"ר.

<תמיר גדו: הסטנדרטים של הספר הירוק העלו את זה שלוש דרגות למעלה.

תמר זנדברג: אור לגויים.

<תמיר גדו: באמת הכוונה שזה יהיה אור לגויים.

<תמיר גדו: אפילו התפרחות יצאו מפה בדרג של GMP של פארמה ולא ברמה שזה יוצא היום.

<תמיר גדו: ואף אחד לא האשים את הקנדים באיזושהי זילות של משהו.

<תמיר גדו: דבר שני, לגבי הסיפור של מה שיואל אמר פה.

<תמיר גדו: קודם כול, אנחנו גרים במדינה הזאת, יש לי חמישה ילדים ואכפת לי מהנוער לא פחות מכל אחד ואולי אפילו יותר.

<תמיר גדו: אנחנו לא מתכוונים להביא פה לזילות של שום דבר, ואנחנו נעמוד בסטנדרטים הכי נוקשים שאפשר.

<תמיר גדו: צריך לעשות הפרדה.

<תמיר גדו: קודם כול, היה מאמר של "ניו יורק טיימס" שיצא בעקבות מחקר נורא גדול בארצות הברית, שאני יכול לשלוח גם לוועדה וגם לך, יואל, שאומר שמהרגע שבארצות הברית נהיה קנאביס רפואי בארבע השנים האחרונות, ירד היקף השימוש הלא חוקי ב-25%, בפרק זמן נורא קצר.

<תמיר גדו: וזה לא המחקר היחיד.

<תמיר גדו: אז אם לנגד עיני ראש הבט"פ עומדת המטרה שפחות בני נוער ישתמשו, צריך לבוא ולהסתכל על הדברים האלה בצורה מפוכחת ולא לנסות להפחיד את הציבור בסתם אמירות חסרות שחר.

<תמיר גדו: עכשיו, בוא נפריד בין היצוא לבין ההסדרה, כי אלה שני דברים שונים.

<תמיר גדו: היצוא הולך ל-BtoB, הוא לא עוצר בדרך, לא נופל שום דבר במשאית.

<תמיר גדו: אנחנו נעשה את הדברים בצורה הכי מאובטחת ולא נחסוך בנושא הזה, כדי שזה יצא בצורה הכי ברורה ליעדו.

<תמיר גדו: ולכן אין פה בכלל נושא של זילות, כי זה לא למטרות של שוק מקומי וזה לא למטרות של זליגה, ובטח שאין זליגה משום חווה קיימת.

תמר זנדברג: אתה בעצם אומר שמ"אלקטרז" זה הולך בברינקס לשדה התעופה, ושם המכס מקבלים תקנים - --

<תמיר גדו: בדיוק, זה הולך בברינקס לשדה התעופה ושם המכס מקבל את זה.

<קריאה: ולכל חברה יש קב"ט שהממשלה - - -

<תמיר גדו: עכשיו בואו נדבר על הזמן לשוק.

<תמיר גדו: אנחנו מדברים כל הזמן על קנאביס, קנאביס, קנאביס, אבל בואו נשים את הדברים: קנאביס רפואי זה לא רק תעשייה אחת, זה אוסף של הרבה תעשיות משנה, שיכולות לתת למשק הרבה יותר מהחלק היחסי של החקלאות.

<תמיר גדו: אנחנו מדברים היום על חברות תרופות; יש מעל 100 מחקרים רפואיים שנעשים במדינת ישראל; יש מחקרים קליניים; יש חברות מכל העולם שבאות ורוצות לעשות מחקרים קליניים.

<תמיר גדו: מחקרים קליניים כאלה, שנעשים במעל 30 בתי חולים במדינת ישראל ברגע זה, יוצרים הכנסה שהיא הכנסה בכמה מעגלים חוץ מהנושא של הקנאביס הרפואי.

<תמיר גדו: יש פה חברות תרופות; יש פה מעבדות שעושות בדיקות; יש פה רופאים וצוות רפואי ו-clinical trials ו-CRO's.

<תמיר גדו: אנחנו מדברים על מעגלי employability משניים ושניוניים וכו' וכו'.

תמר זנדברג: תמיר, צריך לסיים.

<תמיר גדו: אני כבר מתכנס.

<תמיר גדו: היתרון היחסי של מדינת ישראל הוא שאנחנו מדברים על מוצרים שיהפכו להיות תרופות לכל דבר.

<תמיר גדו: אני יכול להגיד לכם שבאוסטרליה עובדים במרץ על הנושא של יצוא; אוסטרליה היא אחת היצואניות הכי גדולות בעולם של אופיאטים והיא רוצה ללכת גם לקנאבינואידים.

<תמיר גדו: והיום בגרמניה הייתה לנו שעת כושר נהדרת לייצא לשוק הגרמני, אבל שעת הכושר הזאת נסגרת, כי בגרמניה יש מכרז והם רוצים בעצמם לייצר, כי הם לא קיבלו מענה.

<תמיר גדו: כך שיש לנו שעת כושר נהדרת לעשות את זה, אבל היא מצטמצמת, ולכן רצוי שכל העסק הזה יזוז הרבה יותר מהר, כדי שנוכל להגיע ב-2018 ליצוא.

<תמיר גדו: תודה רבה.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: אהרון לוצקי, מנכ"ל "תיקון עולם", בבקשה.

<אהרון לוצקי: א', ברכות למשרד האוצר ולמשרדי החקלאות והבריאות על הקידום של הנושא הזה ועל ההחלטה העקרונית.

<אהרון לוצקי: אבל אני חושש שבין ההחלטה העקרונית שהחלטנו היום ועד הביצוע ייקח הרבה מאוד זמן, חשש שהוא על סמך ניסיון העבר.

<אהרון לוצקי: לכן אני קורא לכל הגורמים לוודא שזה יקרה וגם למצוא פתרון מניח את הדעת עבור המשרד לביטחון פנים, ולוודא שהחזון של ההחלטה הזאת באמת יהפוך למציאות.

<אהרון לוצקי: עוד דוגמאות קטנות.

<אהרון לוצקי: קנאביס עדיין לא מוכר כגידול חקלאי; אנחנו משלמים על המים שלנו כמו שצרכן פרטי משלם.

<אהרון לוצקי: אנחנו החווה הגדולה ביותר בארץ לגידול חקלאי ועדיין זה לא מוכר לנו, אפילו לא המים, כגידול חקלאי.

<אהרון לוצקי: אז זה דבר שפשוט צריך לבצע.

<אהרון לוצקי: דבר נוסף, שלא שייך רק ליצוא אבל אני בכל זאת רוצה להזכיר אותו כאן:

<אהרון לוצקי: בתוך צמח הקנאביס רק החומר שנקרא THC הוא חומר שיש לו השפעות פסיכו-אקטיביות.

<אהרון לוצקי: כל נושא התרופות מבוסס בעיקר על CBD וחומרים נוספים שבכלל לא צריכים להיות בפקודת הסמים, כי אין להם שום השפעה פסיכו-אקטיבית.

<אהרון לוצקי: כך שלוועדה יש עוד מה לשפר ובמה להתקדם.

<אהרון לוצקי: תודה.

תמר זנדברג: לגבי העניין האחרון, הנושא הזה ידוע לנו וגם דנו בו כמה פעמים בוועדה, ויש גם הצעות חוק שנמצאות על השולחן שמציעות להחריג את ה-CBD, ואפילו יש רעיון שאומר שאולי כבר במצב החוקי היום האיסור הפלילי לא חל עליו.

תמר זנדברג: הנושא הזה על שולחננו ואנחנו נמשיך ללוות את זה.

תמר זנדברג: תומר, מילה, אחרי זה איתן, ממש דקה כל אחד, ואז נסכם.

<תומר טל: אני אדבר בתור נציג היזמים - - -

<קריאות: - - -

תמר זנדברג: סליחה, אבל אני ממש חייבת לסגור את הדיון.

תמר זנדברג: תומר, בבקשה.

<תומר טל: לתוך האמנה של היצוא צריך מאוד מאוד מהר להכניס את החלק האורגני, כדי שאנחנו נוכל להחליט אם אנחנו רוצים לגדל אורגני או לא אורגני.

<תומר טל: זה צריך להיות בתוך הזה של היק"ר, כדי שהאגרונום שלי יתחיל לפעול.

<תומר טל: אני יכול להתחיל לגדל מחר, להתחיל לבנות מחר, זה הכול תלוי באישורים.

<תומר טל: עוד מעט חורף, זה עושה לנו גם גידולי חורף, ואנחנו רוצים להתחיל לגדל עכשיו.

<תומר טל: אני הפסדתי כבר איזה חמש מדינות שבחרו ללכת למדינות אחרות ופתרונות אחרים, כך שהמהירות מאוד חשובה לנו.

<תומר טל: הייתי בוועידת ישראל לרפואה והיה שם פרופ' משולם.

<תומר טל: כל מי שמפחד מהביטחון שיפנה לקב"טים של החברות, הם אנשים שהיו במשטרה, היו קצינים, הם יוכלו לבדוק את כל העובדים, יהיה בסדר, הם אחראים על כל המערך.

<תומר טל: מה שחשוב זה שאנחנו נגיע לשוק בזמן.

<תומר טל: ומה שפרופ' משולם אמר בוועידת הרפואה של ישראל זה שאנחנו מביאים אור לעולם.

<תומר טל: אנחנו הולכים להביא את התרופה שהיא המרפא לכל המחלות כמעט שקיימות בגוף האנושי.

<תומר טל: ככה פרופ' משולם אמר.

<תומר טל: ואנחנו הולכים לפתח את זה ולהביא את האור וכל העולם הולך להסתכל עלינו.

<תומר טל: לכן אנחנו צריכים את הפתיחות שלכם, את המהירות של כל המשרדים.

<תומר טל: כסף, אגב, כבר יש, בגלל שרוצים לייצא - - -

תמר זנדברג: תודה, תומר, תודה.

<תומר טל: - - - עניי עירך - - -

תמר זנדברג: תומר, אני חייבת לסגור את הדיון.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: איתן, בבקשה.

<איתן גולדפלום: אני רוצה לשפוך קצת מים קרים על הדיון הזה.

<איתן גולדפלום: אני חושב שיש פה הגזמה רבה.

<איתן גולדפלום: כל הנושא של יצוא הוא מסובך.

<איתן גולדפלום: תדעו לכם, הצמח הזה, הקנאביס, הוא צמח קל גידול, אפשר לגדל אותו כמעט ב-80% מהעולם ובעוד 20% אפשר לגדל אותו בתוך חממות.

<איתן גולדפלום: ויש גם מקומות שהוא צומח בר, למשל בהודו.

<איתן גולדפלום: רבותיי, מדינות אחרות כרגע לא רוצות לגדל כי לא נוח להן עם זה, אבל אם מדינה כמו הודו, קנדה או מדינות בתוך ארצות הברית ירצו לגדל, הן יחסלו את התעשייה שלנו ברגע.

<איתן גולדפלום: כך שבואו לא נשלה - - -

<איתן קופרשטוך: זה נכון לכל ענף תעשייתי.

<איתן קופרשטוך: אנחנו טיפה ב - - -

<איתן גולדפלום: רבותיי, בואו לא נשלה את כל המגדלים.

<איתן גולדפלום: ישראל, גם אם כולה תיהפך למדינה שבדרום ובצפון ובמרכז יגדלו קנאביס – רבותיי, זה יביא בסופו של דבר לנפילה כמו עם הפלפל.

<איתן גולדפלום: עכשיו, אני כבר לא נכנס לנושאים חברתיים, שיואל כבר דיבר עליהם - -

תמר זנדברג: איתן, תודה.

<איתן גולדפלום: - - אבל חייבים להתחשב גם בתדמית של המדינה כלפי העולם.

<איתן גולדפלום: עדיין לא כל העולם מקבל את הקנאביס הרפואי.

תמר זנדברג: אני רוצה לסכם את הדיון.

תמר זנדברג: אני רוצה מאוד להודות לכל משרדי הממשלה והציבור על ההשתתפות.

תמר זנדברג: שבחים למנכ"ל משרד האוצר, שהציג בפנינו את העבודה, יחד עם מנכ"ל משרד הבריאות, שעמדו בראש הצוות ועשו עבודה מקצועית ומהירה.

תמר זנדברג: אני את הוועדה הזאת מובילה בנושא הקנאביס באופן כללי, החל מהקנאביס הרפואי, דרך הלגליזציה ועד נושא היצוא, כשלפנינו הנתונים והמידע הענייני.

תמר זנדברג: אנחנו לא נוהים אחרי סטריאוטיפים ואחרי אגדות ואחרי כל מיני הפחדות.

תמר זנדברג: אין פה איזה רגישות מיוחדת.

תמר זנדברג: התחום הזה, ככל התחומים, צריך להכיר אותו, לדעת מה היתרונות שלו, מה הפוטנציאל שלו, מה הסכנות שלו, מה החסרונות שלו, כמו כל תחום אחר בעולם, מ"מילקי" ועד מורפיום ותרופות מרשם.

תמר זנדברג: הקנאביס הרפואי לא שונה.

תמר זנדברג: נפתח בפני מדינת ישראל פוטנציאל אגרו-פארמה-מדיקל-הייטק.

תמר זנדברג: מי ששומע את הדבר הזה, כבר מדינת ישראל הופכת להיות כוכבת בוועידות הבין-לאומיות.

תמר זנדברג: נפתח לנו כאן פוטנציאל מעניין מאוד, פוטנציאל כלכלי, שבאמת יש בו את כל היתרונות של זה נהנה וזה אינו חסר.

תמר זנדברג: ראינו כאן פוטנציאל יצוא כלכלי משמעותי, פוטנציאל חקלאי, תעשייתי, מחקרי, וגם בסופו של דבר בואו לא נשכח שבסוף של הדבר הזה יש אנשים, יש מטופלים שיכולים להפיק מזור למכאובם מהתוצרת הזאת של מדינת ישראל.

תמר זנדברג: הוועדה לא התרשמה שקיימת סכנת זליגה משמעותית, ובכלל, אלא אם יוצג בפניה אחרת.

תמר זנדברג: שמענו כאן את הוויכוח בין משרד האוצר לבין המשרד לביטחון פנים.

תמר זנדברג: ההתרשמות שלנו היא שהמחלוקת הזאת פתירה, ואפילו בצורה קלה, על ידי אמצעי בטיחות וביטחון שהמשרד ידרוש והם ייכנסו כחלק מהתקינה של הדבר הזה.

תמר זנדברג: אנחנו לא רואים בזה משהו חריג או יוצא דופן או שאי אפשר להגשים אותו.

תמר זנדברג: ולכן הוועדה מצפה, כמו שהוצג בפנינו, שבחודש הקרוב הנושא יעלה להחלטת ממשלה ומשם יתחיל להתקדם בהובלה המקצועית של משרד האוצר ומשרד הבריאות במעטפת, ומשרדי החקלאות והכלכלה מבחינת העבודה המקצועית של היצוא המקצועי ושל התכלס, של מה צריך כדי להבטיח שאותם חקלאים ואותם תעשיינים יוכלו לצאת מחר בבוקר ולא לפספס את אותו חלון הזדמנויות כלכלי שהוצג כאן.

תמר זנדברג: הוועדה כמובן תמשיך ללוות את התקדמות התהליך הזה, ואני מציעה שאנחנו נקבע דיון מעקב בתחילת שנת 2018, אחרי שכבר תעשו ותסדירו ואחרי שאותם "שלושה חודשים" בלתי נגמרים יסתיימו.

<יובל לנדשפט: וגם צריך הקצאת האמצעים.

<יובל לנדשפט: דיברנו על תקנים תאורטיים למכביר, אבל בין תאוריה ובין מעשה - - -

תמר זנדברג: במושב החורף, בתחילת שנת 2018, ככל שהכנסת הזאת תעמוד על כנה, הוועדה תקיים דיון מעקב.

תמר זנדברג: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.