ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 456, 2017-07-18 12:13

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

נחמן שי: שלום לכל האורחים החשובים שלנו ובעיקר לחברי הטוב סילביו שהוא גם הנציג שלנו בתוך המוסדות - - -

<קריאה: כולנו.

נחמן שי: הוא בא מהמחנה שלי.

נחמן שי: מה לעשות, אנחנו בעולם פוליטי ואנחנו יודעים להעריך את זה, אבל כמובן כל אחד מחברי ההנהלה האחרים פה הם חברים והם גם עוסקים בעבודה שבעיניי היא עובדת קודש מבחינת החשיבות שלה.

נחמן שי: זאת הכנסת השלישית, התחלנו בכנסת ה-18, עכשיו אנחנו בכנסת ה-20 שיש לנו שדולה לחיזוק העם היהודי, שדולה גדולה שהקמנו אותה בשיתוף פעולה עם הסוכנות ועם המזכ"לים, עם ג'ו שוורץ ואנחנו נמצאים במהלך של שילוב חברי הכנסת בנושא של תפוצות ושל העם היהודי גם בעבודה פה בתוך הארץ וגם בקהילות בתפוצות.

נחמן שי: מה לעשות שהעם היהודי וחלקו הגדול נמצא בתפוצות.

נחמן שי: יש מה לעשות אבל זאת המציאות כרגע.

נחמן שי: אנחנו נחשפנו לפערים גדולים של הבנה לגבי התפוצות בכלל והקשר החיוני, האסטרטגי בין התפוצות לבין מדינת ישראל.

נחמן שי: אני רואה בזה אחד המפתחות הכי חשובים לקיומה של מדינת ישראל ואני שמח שבאמצעות השדולה שהיא השדולה הגדולה ביותר בכנסת, שמקיימת פעילויות מפעם לפעם, הפעם האחרונה שהיא התכנסה זה היה בנסיבות של מחאה חריפה על החלטות הממשלה בעניין הגיור והכותל.

נחמן שי: כל אחד בחדר יכול לחשוב מה שהוא רוצה על ההחלטות האלה אבל אין ספק שהן גרמו לנזק ולמשבר עמוק שאני מקווה שנוכל, אני אומר את זה לא כאיש פוליטי אלא כיהודי, לחבר מהר מאוד את הקהילות הללו ואת הזרמים השונים למדינת ישראל.

נחמן שי: אסור בשום פנים ואופן שקרע כזה או משבר כזה יתקיים.

נחמן שי: אני חושב שאנחנו מובילים תהליך חשוב שבו חברי כנסת, מנהיגי ציבור, מעצבי דעת קהל יעסקו ויובילו את הנושאים היהודיים בתוך הכנסת ואחר כך גם בתפקידים אחרים אם הם עוברים לשרים ואם הם יוצאים ועוברים לרשויות והם סתם מתפזרים בתוך הציבור הישראלי שלדעתי גם שם יש פערי מידע מאוד עמוקים לגבי התפוצות והחשיבות שלהם.

נחמן שי: בהקשר הזה אני שמח גם על היום הזה וגם על הדיון הזה אצלך, יעקב.

נחמן שי: השאלה של השפה היא שאלת המפתח, אין בכלל ספק בכך.

נחמן שי: השפה היא סמל אבל היא גם כלי עבודה.

נחמן שי: כשאדם לומד את השפה או דובר את השפה הוא הגדיר בעצם את הזהות שלו, לכן לימוד השפה הוא הדבר הכי מחבר את התפוצות לישראל ואת ישראל לתפוצות.

נחמן שי: לא רק שנוצרת "שפה משותפת" שזה באמת נכון, אבל זה הרבה יותר אם אפשר לומר, מהשפה עצמה.

נחמן שי: אני שמח שבדיוק נגענו בלב העניין.

נחמן שי: מה שאתם סיפרתם זה קומץ שאינו משביע את הארי.

נחמן שי: זה כלום.

נחמן שי: מי שמסתובב ויצא לנו לא פעם להיות בקהילות יהודיות בארצות הברית, אנחנו רואים את ההיקפים של הקהילות מול המעט מאוד של החינוך היהודי, אז אני מקווה ויודע שיש גם כאלה שלומדים את השפה שלא במסגרת החינוך היהודי, אבל זה כבר לא אותו דבר כי זה שעות בודדות וזה מתפזר לתוך פעילות אחרת וזה הולך לאיבוד.

נחמן שי: יש לנו את בתי הספר עכשיו שבהם מותר ללמד את השפה העברית.

נחמן שי: זה חידוש גדול, שהם יכולים לבחור שפה נוספת על אנגלית.

נחמן שי: אני לא יודע כמה בתי ספר - - - <קריאה:> שבעה.

נחמן שי: שבעה כאלה יש.

נחמן שי: מייקל שטיינהרט נדמה לי יש איזה - - - , אבל זה ממש ההתחלה שבהתחלה וזה אולי סנונית חדשה כי בעבר בתי הספר הציבוריים אסרו - - - <קריאה:> בפלורידה יש בית ספר, פאבליק, שהוא גם מוכר.

נחמן שי: <קריאה:> כן, הוא אחד מהם.

נחמן שי: במיאמי.

נחמן שי: זה חדש מאוד.

נחמן שי: אגב, ארצות הברית תמיד הפרידו בין בתי ספר, אז זו עכשיו התחלה ולנו זה חשוב מאוד בגלל שאפשר יהיה לעודד צעירים וצעירות ישראלים ללמוד - - - <קריאה:> היינו בספרד גם כן, משלחת הכנסת בבית ספר במדריד.

נחמן שי: <קריאה:> אבן גבירול.

נחמן שי: זה בית ספר ציבורי?

נחמן שי: <קריאה:> כן, מוכר.

נחמן שי: עבודה נפלאה.

נחמן שי: אז זה כמובן להכניס את זה למסגרת של בתי ספר.

נחמן שי: זה הדבר העיקרי אבל אם נתחיל בשבעה בתי ספר, אני לא יודע מתי נגיע.

נחמן שי: בינתיים יברחו לנו מאות אלפי צעירים שלעולם לא יגיעו לזה, אז אני אומר, שבעה בתי ספר, אנחנו לא יכולים אבל השפה, אין ספק שהמפתח ולכן כל מה שאתם עושים הוא חשוב מאוד אבל הכמות קובעת בעניין הזה, עם כל הכבוד.

נחמן שי: מילה אחרונה לדברים שגם אמר יעקב לפני.

נחמן שי: המדינה חייבת לקחת אחריות לנושא הזה.

נחמן שי: זו לא בכלל אופציה יותר.

נחמן שי: זו מחויבות.

נחמן שי: זה לא אם המדינה רוצה או לא רוצה.

נחמן שי: בשביל זה היא המדינה של העם היהודי וכל מה שהמדינה משקיעה היום זה קצה שבקצה.

נחמן שי: זה גם אחריות ערכית אבל גם אחריות לפעילויות בחוץ לארץ כי כך המדינה עוזרת לעצמה ומבטיחה את אותו עורף אסטרטגי שכל כך חשוב לה, וגם כאן אני רואה ניצנים, התחלות ואני באמת מכיר את הנושא הזה לאורך הרבה שנים.

נחמן שי: אני רואה התחלה.

נחמן שי: אני רוצה שקצת מהשרים מבינים.

נחמן שי: ראש הממשלה מבין את זה ללא ספק, שר החינוך מבין את זה.

נחמן שי: זה גם חשוב, אבל אנחנו עדיין לא רואים את ההשקעות הכבדות כדי שמדינת ישראל תבנה לעצמה את העתיד שלה לא רק בארץ אלא בקרב התפוצות וכאן כולנו נצטרך לשנס מותניים ולעבוד ביחד כדי לגרום לכך שהמדינה תבין שבין האחריות שלה כמדינה, מדינת העם היהודי, הוא גם להזין את התפוצות ולסייע להם כי לא כולן לפחות יכולות לעשות את זה בעצמן.

נחמן שי: הן זקוקות למדינת ישראל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: משרד החינוך נמצא איתנו, נכון?

יעקב מרגי: בבקשה.

<דליה אטרקצ'י: ד"ר דלית אטרקצ'י, אני מנהלת את האגף לקשרי חוץ במשרד החינוך ותוך זה גם את הפרוייקטים הנוגעים לחינוך יהודי בתפוצות.

<דליה אטרקצ'י: אנחנו עובדים עם התפוצות כבר מספר שנים לא קטן ברבדים שונים ובתכניות מגוונות ובאזורים שונים בעולם בממשקים עם קהילות יהודיות מאוד שונות ומגוונות בעיקר מול בתי הספר כי זהו המנדט שלנו.

<דליה אטרקצ'י: כרגע אנחנו בתהליך עבודה של הקמה של אגף לחינוך יהודי בתפוצות שיעסוק אך ורק בנושאים האלה כשדגש מאוד חזק יהיה על הוראת העברית.

יעקב מרגי: התחרות שלא דומה בהסתדרות.

יעקב מרגי: שלא תריבו ביניכם.

<דליה אטרקצ'י: להיפך, אנחנו עובדים איתם כדי שלא נריב וכדי שהם לא יתלוננו עלינו כי זה מה שהם אוהבים לעשות החלטנו לעבוד יחד איתם.

<דליה אטרקצ'י: לא רק איתם, אנחנו בממשקים אחרים עובדים עם הסוכנות היהודית, כל מקום והתפוקות שנצרכות ממנו.

<דליה אטרקצ'י: אני לגמרי מסכימה עם מה שחבר הכנסת שי אמר לגבי האחריות של מדינת ישראל לגבי יהדות התפוצות ובנוסף לכל אלה בנינו תכנית עבודה משותפת עם משרד התפוצות כדי לקדם את כל הנושא הזה של קשר עם הקהילות היהודיות ועם בתי הספר היהודיים באשר הם.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

<יגאל סתרי: שמי יגאל סתרי, אני מנהל הארכיון הציוני.

יעקב מרגי: איפה הארכיון הציוני?

<יגאל סתרי: הארכיון הציוני הוקם ב-1919 בברלין.

<יגאל סתרי: בעוד שנה וחצי יחגוג מאה שנה להיווסדו.

<יגאל סתרי: הוא הוקם כדי לתעד את הפעילות של ההסתדרות הציונית העולמית והמוסדות הלאומיים.

<יגאל סתרי: הארכיון שמכיל חומרים חשובים ורבים החל מהמניפסטים של הרצל והלאה, שם לו למטרה בשנים האחרונות והוסיף את זה למטרות הארכיון, להיות שותף פעיל בחיזוק הזהות והזיקה הציונית של בני העם והארץ ובשביל זה אנחנו הקמנו לאחרונה יחידה לחינוך שפועלת עם הגופים האחרים בהסתדרות הציונית.

<יגאל סתרי: כרגע מדברים על יהודי התפוצות.

<יגאל סתרי: אנחנו כבר אירחנו קבוצות שהגיעו מחו"ל לביקורים אצלנו ואנחנו קוראים לכל מי שעוסק בתחום הזה, בין בהסתדרות הציונית ובין מחוץ להסתדרות הציונית, ליצור איתנו קשר.

<יגאל סתרי: אנחנו לא גוף פעיל שיכול לייצר חינוך אלא להעמיד את הכלים שיש לנו לטובתם.

<יגאל סתרי: הזמנו את ועדת החינוך לבקר בארכיון הציוני.

<יגאל סתרי: יהודית כבר קיבלה את ההזמנה.

<יגאל סתרי: אני מבקש ממך גם לכבד את הבקשה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בשנתיים זה הדיון ה-456.

יעקב מרגי: זה הדיון השלישי היום, רבותיי.

יעקב מרגי: אם אני אתחיל לטייל במוסדות חינוך, במוסדות אקדמאיים, במעונות, בגנים, אני אתן לאלה שאוהבים לטייל.

יעקב מרגי: אנחנו נביא אתכם לכאן ותאמרו את דברכם.

<יגאל סתרי: אני סומך על חבר הכנסת שי שידאג לזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני רוצה לסכם את הדיון.

יעקב מרגי: אני אתן לכם לעשות סיכום אבל בקצרה, דקה-שתיים.

יעקב מרגי: סכמו.

יעקב מרגי: לא חייב מצגת.

יעקב מרגי: סילביו, רוצים להוסיף משהו לסיכום לפני שאני נותן לרב וסרמן?

יעקב מרגי: בבקשה.

<סילביו חוסקוביץ': אני רק רוצה להוסיף.

<סילביו חוסקוביץ': הכנו מצגת.

<סילביו חוסקוביץ': אנחנו משאירים אותה בצד.

יעקב מרגי: היא תיכנס כולה לפרוטוקול.

<סילביו חוסקוביץ': אנחנו פשוט נמצאים כאן בגלל שיש לנו מסר אחד בלבד, לחזק את הזהות היהודית הציונית של העם היהודי.

<סילביו חוסקוביץ': בזה אנחנו פועלים.

<סילביו חוסקוביץ': אולי אם אתם מסתכלים בקצה השני של השולחן, שלושה נערים מפרו ומקוסטה ריקה, חברים.

יעקב מרגי: ברוכים הבאים.

<סילביו חוסקוביץ': הם רצו להיות כאן כי הם מאמינים שאנחנו עם אחד, שאנחנו למעשה צריכים להעביר להם את המקל והם צריכים לרוץ והריצה היא לא ארבעה ומאה.

<סילביו חוסקוביץ': זה אין סופי כפי שאמר הרצל, שהציונות היא אידיאל אין סופי.

<סילביו חוסקוביץ': אנחנו פשוט מתחברים לנושא הזה.

<סילביו חוסקוביץ': אני מודה לך מאוד אדוני יושב ראש הועדה, חבר הכנסת מרגי, על ההיענות ועל הפתיחות ועל האפשרות שנתת לנו להציג את קצה הקרחון של הפעילות של ההסתדרות הציונית העולמית.

<סילביו חוסקוביץ': תודה רבה לך.

יעקב מרגי: תודה רבה לך על העשייה ביום יום.

יעקב מרגי: זה יום ציון ואנחנו מוקירים.

יעקב מרגי: אני אומר לכם תחושה אישית.

יעקב מרגי: כשאני פעלתי קצת עם ההסתדרות ויצאתי לשם, הייתי בבואנוס איירס בארגנטינה בקהילה היהודית עם בית הסטודנט, נפגשתי עם סטודנטים שעד שלא נכנסו לפעילות הזו באמצעות ההסתדרות הציונית, של זהות יהודית, הם אמרו לי בזו הלשון, מדינת ישראל בשבילי היתה נטל.

יעקב מרגי: הייתי צריך להסביר כל הזמן והייתי רק סובל.

יעקב מרגי: אחד מהם אמר לי, אני מתבייש להגיד לך, אני גם הפגנתי.

יעקב מרגי: הייתי מגיע לישראל להפגנות בגדר, בנעלין.

יעקב מרגי: אמר, אתה לא יודע כמה חשובה הפעילות הזו שנקראת זהות יהודית בגולה.

יעקב מרגי: זה לא מובן מאליו.

יעקב מרגי: אנחנו חושבים שזה מובן מאליו.

יעקב מרגי: זה לא מובן מאליו וכל פעילות, אפילו שהיא קטנה, נגיעה, נותנת חשיפה, יש לה משמעות.

יעקב מרגי: אתם משרד החוץ שלנו.

יעקב מרגי: לא אמרתי את זה בגלל שזה 120 שנה וזה אירוע חגיגי ואני רוצה להחמיא לכם על העשייה.

יעקב מרגי: מדברים על גיור.

יעקב מרגי: יש ויכוח.

יעקב מרגי: הכל לגיטימי.

יעקב מרגי: אמרתי על תהליך קליטה?

יעקב מרגי: זה גם מונע התבוללות, זה מונע התנתקות מהעם היהודי, זה עושה חיבור עם העם היהודי ועם מדינת ישראל, כל פעילות, כל שכן השפה היא עוגן ואני אומר לכם, לא להרפות.

יעקב מרגי: יש לכם כוח.

יעקב מרגי: צריך להביא תכנית עבודה, נייר עמדה לממשלת ישראל באמצעות יושב ראש הסוכנות, באמצעות ההסתדרות הציונית, להגיע לכך שהממשלה תקיים דיון.

יעקב מרגי: אני הייתי מוכן לנדב את היום הזה בכנסת לישיבת ממשלה סביב הנושא הזה, ששם מקבלים את ההחלטות.

יעקב מרגי: אנחנו יכולים לבקש, להמליץ, לדחוף, לבקר.

יעקב מרגי: ממשלת ישראל יכולה.

יעקב מרגי: זה לא כסף גדול.

יעקב מרגי: בכסף לא גדול יכולה לעשות עבודה חשובה בקרב הקהילות היהודיות בשיתוף פעולה אתכם.

יעקב מרגי: לסייע בידכם.

יעקב מרגי: יש לזה תועלת רבה ואני מודה לכם על מה שאתם עושים כל השנה.

יעקב מרגי: מודה לכם גם על הדיון הזה.

יעקב מרגי: הרב יחיאל וסרמן, סיכום ואני אקריא את הסיכום שכתבתי.

<הרב יחיאל וסרמן: בצד העבודה היפה שעושה סילביו עם כל המחלקה שלו בנושא של חינוך, המערך לשירותים רוחניים בתפוצות ממשיך באותו קו ועוסק עם אוכלוסיות אחרות בשביל להשיג את אותן מטרות.

<הרב יחיאל וסרמן: ביחד איתי יושב פה גם יצחק שטיגליץ שהוא מנהל המחלקה.

<הרב יחיאל וסרמן: אנחנו ראינו את היעדים המרכזיים שהם שלושה וכולם רואים את זה, זה חיזוק הקשר לעם היהודי, מורשת ישראל וחיזוק הזהות היהודית-ציונית, טיפוח הזיקה למדינת ישראל.

<הרב יחיאל וסרמן: בנוסף, גם הבלטת מרכזיותה בחיי העם בתפוצות.

<הרב יחיאל וסרמן: הדבר שצריכים גם לעשות את זה בייחוד כשיש רשתות חברתיות וכולנו נהיים כפר קטן אחד, זה להעלות את הנושא היהודי-ציוני לשיח הקהילתי ולרשתות החברתיות.

<הרב יחיאל וסרמן: בכדי להשיג את היעדים האלה יש לנו מגוון של פעילויות.

<הרב יחיאל וסרמן: לא אתחיל לפרט אותן, רק אומר לכם למשל שברגע זה חמישים מנהיגים וגם מנהיגות רוחניים מארצות הברית מסיירים באזור גוש עציון, אז הם מבקרים ביישובים, שמעו סקירה גיאו פוליטית מפי עודד רביבי, ראש מועצת אפרת וגם מבקרים במוזיאון וכמובן אני מקווה שהביקור הזה הוא צעד אחד בכדי להבליט ולהשיג את המטרות שאותם השגתי.

<הרב יחיאל וסרמן: יש מגוון של פעילויות, זה כנסים וסמינרים, זה שליחויות, זה פרסומים, זה ערכות לפעולות ייחודיות בכדי להשיג את המטרה.

<הרב יחיאל וסרמן: פעם בשנה מביאים לפה כמאה וחמישים רבנים שרובם לא באים לארץ, מכל מיני קהילות נידחות.

<הרב יחיאל וסרמן: בירושלים יש כנס שגם שומעים סקירות ביטחוניות, סקירות כלכליות, מתוודעים לחיים פה והם חוזרים עמוסי רשמים וחוויות, אבל החשוב ביותר, כשהם מגיעים לקהילה הם מביאים את המסר הזה לקהילה, שרובה של הקהילה כמעט לא שמע על זה.

<הרב יחיאל וסרמן: הם ביקרו בגבעת התחמושת, תמונה שראיתם מקודם.

<הרב יחיאל וסרמן: תעברו על התמונות הלאה.

<הרב יחיאל וסרמן: לא נתעכב על התמונות.

<הרב יחיאל וסרמן: שמעו את גיבורי מלחמת ששת הימים שלחמו בגבעת התחמושת וכך אנחנו משיגים את המטרה הזאת.

<הרב יחיאל וסרמן: בנוסף גם עושים כנסים של רבנים אזוריים בכדי גם להשיג את המטרה ואנחנו מקימים עכשיו איגוד רבנים ציוניים.

<הרב יחיאל וסרמן: לא פשוט.

<הרב יחיאל וסרמן: לא ניכנס למפה של העם היהודי בתפוצות אבל מי שמבין את הערך ואת החשיבות של זה, הקמנו באירופה, הקמנו גם בדרום אמריקה, הקמנו בבריטניה.

<הרב יחיאל וסרמן: יושב פה שמחה פילבר שהיה הנציג המצוין שלנו בצרפת ויודע שעמלנו קשה להקים שם גם את איחוד הרבנים הציוניים.

<הרב יחיאל וסרמן: לא הצלחנו עד עכשיו לא בגללנו, בגלל נסיבות אובייקטיביות.

<הרב יחיאל וסרמן: רבני גרמניה הקמנו.

<הרב יחיאל וסרמן: הנה אתם רואים שבכנסים של הרבנים האזוריים מנסים להביא את המסר.

<הרב יחיאל וסרמן: נעבור הלאה לתמונות בכדי לא לעשות את זה קצר ולהגיע גם לדברים אחרים.

<הרב יחיאל וסרמן: שליחויות.

<הרב יחיאל וסרמן: שבתונים.

<הרב יחיאל וסרמן: תעבור הלאה בבקשה.

<הרב יחיאל וסרמן: שליחי בן עמי אלה שליחים בקהילות קטנות שהם הנציגים היחידים של הציונות.

<הרב יחיאל וסרמן: אני לא מדבר על היהדות הציונית, של הציונות.

<הרב יחיאל וסרמן: באותם מקומות כמעט ואין.

<הרב יחיאל וסרמן: בגטבורג בשבדיה או במלטה או בכל מיני מקומות שאתם רואים פה.

<הרב יחיאל וסרמן: יושב בחור בודד, שליח בן עמי.

<הרב יחיאל וסרמן: הוא מביא את המסר היהודי-ציוני.

<הרב יחיאל וסרמן: נעבור הלאה.

<הרב יחיאל וסרמן: זה תמונות שכדי להשיג את המטרה.

<הרב יחיאל וסרמן: הם מגיעים לארץ, הם מגיעים לאולם ויצמן.

<הרב יחיאל וסרמן: שליחויות קצרות בחגי תשרי, בפסח, ביום העצמאות, ביום ירושלים להביא גם את המסר היהודי-ציוני לקהילות האלה.

<הרב יחיאל וסרמן: הדבר האחרון שאני רוצה להדגיש אחרי השליחויות הקצרות זה אותן ערכות לשליחויות קצרות עם כל התמונות, הפרסומים והערכות.

<הרב יחיאל וסרמן: הפקנו לוח שנה, 120 שנה לקונגרס הציוני הראשון, בעברית, באנגלית, בצרפתית ובספרדית.

<הרב יחיאל וסרמן: הפקנו בעברית אלף עותקים.

<הרב יחיאל וסרמן: היינו צריכים לעשות מהדורה נוספת.

<הרב יחיאל וסרמן: הגיעה דרישה מאנגליה, מארצות הברית, מגרמניה, מהמדינות דוברות גרמנית, מהמדינות דוברות ספרדית להגדות לפסח לילדים בשפות שונות.

<הרב יחיאל וסרמן: אולי זה הדבר היחידי שהם רואים או סדר ט"ו בשבט, אסופת מאמרים ליום העצמאות, גם כרזות וכל מיני פרסומים בכדי להשיג את המטרות שהצבנו לעצמנו ואותם פירטתי בתחילת הדיון.

<הרב יחיאל וסרמן: אני מודה לך מאוד, יושב ראש הוועדה, מודה לכל החברים.

<הרב יחיאל וסרמן: מאחל לכולנו הצלחה.

יעקב מרגי: אני אומר את הסיכום.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת את חברי הכנסת שהשתתפו בדיון, את האורחים הרבים שהגיעו ובראשם חברי הנהלת ההסתדרות הציונית על תרומתם לדיון.

יעקב מרגי: הוועדה שמעה סקירה נרחבת מראש המחלקה לחינוך בהסתדרות הציונית מר סילביו חוסקוביץ' על האתגרים בלימוד השפה העברית בתפוצות.

יעקב מרגי: הוועדה רואה חשיבות רבה בפעולות אלו ומבקשת ממשלת ישראל וממשרד החינוך להגדיל ולהעצים את המחלקה המטפלת בשליחת מורים ושליחים להוראת השפה העברית בגולה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לממשלת ישראל לקיים ישיבה מיוחדת לציון 120 שנה לקונגרס הציוני הראשון.

יעקב מרגי: בישיבה זו יתקבלו החלטות לטובת העם היהודי בגולה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לממשלת ישראל להכין תכנית משימה מיוחדת לחיזוק הזהות היהודית בגולה וחיזוק הזיקה למדינת ישראל.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.

יעקב מרגי: ברוכים הבאים.

יעקב מרגי: תמשיכו ליהנות ממדינת ישראל, לאלה שבאו מהגולה.