הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 134, 2017-07-31 09:30

רחל עזריה: בוקר טוב, אני שמחה לפתוח את הדיון על הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 64), התשע"ז-2017.

רחל עזריה: ישיבה ראשונה בנושא הצעת החוק.

רחל עזריה: לפני שאנחנו נדון בהצעת החוק עצמה, אני יודעת שזה נושא טעון, ואני מבינה את זה, ולכן אחד הדברים שאנחנו נקפיד זה לאפשר לכל אחד מהדוברים לומר את דברו בצורה מסודרת.

רחל עזריה: הדבר השני שאנחנו נקפיד עליו זה שאנשים יציגו את שמם, את מי הם מייצגים, גם בצורה מסודרת.

רחל עזריה: זה מאוד מאוד חשוב.

רחל עזריה: זה לא נושא פשוט, זה נושא שמצריך דיון עומק ורצינות, ואנחנו נתייחס לזה בכל הרצינות.

רחל עזריה: אתם רואים שאנחנו עושים את זה בפגרה, בגלל שאנחנו מבינים שהנושא חשוב, ואני גם רוצה להודות לחבר הכנסת ילין שנסע מעוטף עזה אלינו לדיון בכנסת, בגלל שהנושא הזה חשוב.

רחל עזריה: אנחנו נתחיל את הדיון.

רחל עזריה: בחודש מרץ 2016 החליטה הרשות לניירות ערך, שלא יינתן רישיון זירת סוחר לחברות המציעות ללקוחותיהן מסחר באופציות בינאריות, בגלל האופי של המכשיר והסיכונים שכרוכים במסחר.

רחל עזריה: אין לנו בעצם דרך לנתח באופן רציונלי את תוחלת הרווח ברכישת אופציה בינארית, ולמעשה המסחר באופציות הבינאריות עלול להיות דומה למשחק הימורים, כיוון שמדובר בפעילות שאין לה ערך מוסף לשוק ההון, והיא גם עלולה לגרום לנפגעים רבים.

רחל עזריה: כיוון שחוק ניירות ערך מגן רק על משקיעים בישראל, האיסור האמור, הוא חל רק על לקוחות בישראל, ולכן יצא שכיום זה מאפשר לזירות סוחר הממוקמות בישראל להציע ללקוחות מחוץ לישראל לסחור באמצעותן במכשירים פיננסיים שונים, ובפרט באופציות הבינאריות, בלי שיש הסדרה או פיקוח של הרשות לניירות ערך.

רחל עזריה: מה שקרה זה שהתחילו להגיע תלונות גם לרשות לניירות ערך וגם למשטרה, תלונות קשות מצד רשויות מחוץ לישראל ואזרחים של מדינות זרות בנוגע לפעילותן של החברות בישראל.

רחל עזריה: התופעה הזו של פעילות של חברות ישראליות במדינות שונות הגיעה היום לממדים שיוצרים הדים שליליים נרחבים בעולם, ובעצם גורמת לנו לנזק תדמיתי משמעותי, לשוק ההון בפרט, ובכלל למדינת ישראל, וזה דבר שאנחנו צריכים לתת עליו את הדעת, גם הממשלה וגם המחוקקים.

רחל עזריה: לכן הצעת החוק מציעה להעניק לרשות לניירות ערך סמכויות אכיפה בנוגע לפעילות של זירות סוחר המנוהלות בישראל, אבל פונות ללקוחות מחוץ לישראל, ולקבוע כי מכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או סוג אחר שיקבע שר האוצר תהווה עבירת מקור לפי חוק איסור הלבנת הון.

רחל עזריה: אני אבקש מפרופ' שמואל האוזר מהרשות לניירות ערך להציג את הצעת החוק, בבקשה.

<שמואל האוזר: תודה רבה, גברתי היושבת ראש, אני מודה לך מאוד על הדיון הזה.

<שמואל האוזר: אני שמח שאנחנו הגענו למועד הזה.

<שמואל האוזר: אני מייחס חשיבות רבה להצעת החוק הזאת.

<שמואל האוזר: אני אתן בכמה מילים איזושהי סקירה.

<שמואל האוזר: אני רק אקדים ואומר, שזה נכון שמה שפרסמנו היה במרץ, בחודש פברואר אנחנו פרסמנו כבר תזכיר.

<שמואל האוזר: היו גם דיונים כאן

<שמואל האוזר: בכנסת אצל חברת הכנסת קארין אלהרר בוועדה לענייני ביקורת המדינה.

<שמואל האוזר: היו גם הרבה הערות שקיבלנו מכולם.

<שמואל האוזר: אנחנו נמצאים פה אחרי שאנחנו שמענו ודיברנו ועוד פעם ועוד פעם עם כל הגופים, ולכן אני גם אציג בקצרה את הדברים, כי כולם כבר פחות או יותר מכירים את זה.

<שמואל האוזר: בראש ובראשונה, מדובר במכשיר שהמשמעות שלו היא – תגיד אם השער יעלה או יירד, אם זה שער חליפין או שער מניה או איזשהו מכשיר אחר, תגיד תוך כמה דקות האם השער יעלה או יירד.

<שמואל האוזר: אנחנו לא זקוקים לשום מיומנות פיננסית, אנחנו לא זקוקים לשום הבנה כלכלית.

<שמואל האוזר: זה מכשיר שבמהות שלו הוא הימורים.

<שמואל האוזר: הוא בטח לא נמצא בעולמות הכלכליים של זירות סוחר בבורסה, אין לזה שום ערך כלכלי.

<שמואל האוזר: יש מדינות, כמו בריטניה, שזה נמצא תחת חוק ההימורים.

<שמואל האוזר: בכל מקרה, זה בוודאי לא מכשיר שיש בו איזושהי תועלת כלכלית.

<שמואל האוזר: אני רוצה לספר לכם קצת רקע.

<שמואל האוזר: יש פה מקרה שפונים פה להרבה אנשים תמימים, כשהאנשים האלה נפגעים במוקדם או במאוחר.

<שמואל האוזר: מוגשות הרבה מאוד תלונות.

<שמואל האוזר: אחת הטענות שחוזרות שהלקוח תמיד מפסיד.

<שמואל האוזר: יש לנו כבר מקרים של אנשים שהתאבדו, קנדי לאחר שהפסיד 300,000 דולר, וזאת רק דוגמה אחת, כי יש הרבה אנשים שמפסידים.

<שמואל האוזר: יש אחת שהתאבדה בסינגפור, יש מישהו שהתאבד באיטליה וכן הלאה והלאה, ויש לנו הרבה מאוד מקרים.

<שמואל האוזר: תסלחו לי שאני אומר את זה קצת בצורה בוטה, היום ערב תשעה בערב.

<שמואל האוזר: בערב תשעה באב קוראים את מגילת איכה.

<שמואל האוזר: במגילת איכה, ישעיהו אומר: "איכה היתה לזונה קריה נאמנה מילאתי משפט צדק ילין בה ועתה מרצחים".

<שמואל האוזר: המשפט הבא אומר: "כספך היה לסיגים", כספך היה לפסולת.

<שמואל האוזר: אני חושב שזה מאוד מאוד רלוונטי דווקא לדיון היום.

<שמואל האוזר: אני אומר את זה משום שהיו מאות פניות אלינו ובעולם, של אנשים שהפסידו את כספם.

<שמואל האוזר: אני רוצה כאן להדגיש, שיש לנו הרבה פניות מרגולטורים זרים.

<שמואל האוזר: אנחנו נפגשנו לפני חודשיים בכנס של רשויות ניירות ערך עולמי.

<שמואל האוזר: עמדו בשורה רגולטורים – כמעט כל האירופים, ארצות הברית, קנדה, המזרח הרחוק, כולם מדברים על כך שמישראל יוצאת איזושהי תופעה.

<שמואל האוזר: זה חוזר על עצמו, כי כנראה היזמים בעיקר בעולם הם ישראלים.

<שמואל האוזר: מבקשים מאתנו לעשות מעשה ולטפל.

<שמואל האוזר: זה בא לידי ביטוי גם בחיקורי דין.

<שמואל האוזר: אני אסביר, מי שלא יודע, במסגרת שיתופי פעולה עם רגולטורים בעולם, אנחנו גם מבצעים עבורם חיקורי דין.

<שמואל האוזר: בדרך כלל יש כארבעה חיקורי דין בשנה, שאנחנו מבצעים בממוצע.

<שמואל האוזר: בשלוש שנים האחרונות מספר חיקורי הדין גדל באופן משמעותי, כמעט כולם מתעסקים באופציות בינאריות בזירות הפורקס.

<שמואל האוזר: הנה לדוגמה שתי פניות.

<שמואל האוזר: אנחנו לא יכולים לציין את השמות שלהן, אבל שתי פניות, של שני רגולטורים.

<שמואל האוזר: הראשון אומר: Our staff has received hundreds of complaints regarding firms from Israel; Investors have complained that firms have made misleading statements.

<שמואל האוזר: וגם כתוב: In numerous consumer complaints, הם מצאו One aspect that has been noted in this sector of the market is the use of entities in Israel.

<שמואל האוזר: For example, a number of firms have been observed involved in one way or another.

<שמואל האוזר: יש לנו גם פנייה אחרת, שמדברת על כך שחלק גדול נובע מישראל, ושהם אומרים: We are taking steps to ban binary options, משום שזה ברור לנו שחייבים להפסיק את ההונאות שקשורות הרבה פעמים לזה.

<שמואל האוזר: אלה רק שתי פניות.

<שמואל האוזר: אנחנו קיבלנו הרבה מאוד פניות מהרגולטורים שפונים אלינו ומבקשים מאתנו לעשות מעשה.

<שמואל האוזר: יש פה כמה ציטוטים מתוך מאות פניות של ציבור: Binary options scammers are devastating our lives in retirement; At the age of 67 I find myself sleepless crying and getting suicidal thoughts; אחד אחר: These scammers are doing irreparable damage to the reputation of Jews and Israel.

<שמואל האוזר: אני חושב שאין משהו היום – ואני אומר את זה ממה ששמעתי בעולם ומהרגולטורים שאנחנו מכירים – שמעודד אנטישמיות כמו האופציות הבינאריות.

<שמואל האוזר: לכן אני חושב שיש לזה חשיבות מאוד גדולה לטפל בבעיה.

<שמואל האוזר: כשאנחנו יצאנו לדרך, עיקרי תזכיר החוק שפורסם להערות הציבור בפברואר, היו לו בעצם שלושה נדבכים עיקריים: הטלת איסור מוחלט על פעילות של זירות סוחר בתחום האופציות הבינאריות; 2.

<שמואל האוזר: כל פעילות של זירת סוחר בישראל כלפי לקוחות בחו"ל במכשירים פיננסיים חייבת להיעשות תחת רישיון – רישיון ישראלי או רישיון זר שווה ערך; 3.

<שמואל האוזר: הטלת סנקציות פליליות ומנהליות.

<שמואל האוזר: לאחר ששמענו את הערות הציבור שהתקבלו לתזכיר הזה, התיקון לחוק שהרבה זירות פורקס אמרו:

<שמואל האוזר: אנחנו שותפים לטענה שיש בעיה במסחר באופציות בינאריות ומקומם לא יכירם בישראל; כיוון שזה כך, אנחנו חושבים שהחוק קצת התרחב מעבר לאופציות הבינאריות.

<שמואל האוזר: אנחנו קיבלנו את הטענה הזאת, והצעת החוק היום מדברת על משהו מצומצם, היא מדברת אך ורק על אופציות בינאריות.

<שמואל האוזר: אם מישהו חוזר ואומר משהו אחר, צריך לזכור אך ורק על אופציות בינאריות – זאת בעצם הצעת החוק שמופנית אליכם.

<שמואל האוזר: אני רוצה לסיים פה ולומר, שיש כמה טענות שמדברות שאין מקום לאיסור מוחלט, שיש לאסור רק את הפעילות התרבותית וכן הלאה.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר כאן שקודם כל במדינות אחרות שאוסרות את זה, נניח כמו ארצות הברית, בלגיה, קנדה – כשזה אסור במדינה שלך, אסור לך להציע את זה גם לחו"ל.

<שמואל האוזר: אצלנו מלכתחילה בישראל יש חקיקה, שהיתה מופנית רק כלפי ישראל.

רחל עזריה: למה עשו את זה ככה אז?

<שמואל האוזר: בישראל ככה כל החקיקה בנויה.

<קריאה: בארצות הברית אסור אופציות בינאריות?

<שמואל האוזר: בארצות הברית אסור אופציות בינאריות כאלה לחלוטין.

רחל עזריה: סליחה, יש כללי התנהלות בוועדה.

רחל עזריה: אני אמרתי בהתחלה שכל מי שיבקש רשות דיבור, יקבל רשות דיבור.

רחל עזריה: אף אחד לא מתפרץ.

רחל עזריה: היחידים שיש להם זכות, על פי החוק ועל פי תקנון הכנסת להתפרץ, זה חברי הכנסת.

רחל עזריה: מי שיתפרץ שלא ברשות, לא יישאר בדיון הזה.

רחל עזריה: בטח אם מישהו מתפרץ, אסור למי שמדבר לענות.

רחל עזריה: בבקשה.

<שמואל האוזר: האיסור, כשהוא קיים, הוא קיים על אופציות, הוא קיים על איזשהו מכשיר.

<שמואל האוזר: באופן כללי, במדינות האלו קיים גם איסור בחו"ל.

<שמואל האוזר: זה מה שמקובל בעולם, אצלנו בכלל החקיקה של חוק ניירות ערך מופנה להגנה על משקיעים מקומיים, ולכן יש מקום להרחיב.

<שמואל האוזר: על זה בעצם מדובר.

<שמואל האוזר: אני מוכרח לומר שיש אופציות בינאריות שמפוקחות בבורסה, אבל זה לא האופציות הבינאריות האלה, זה אופציות אחרות לחלוטין, המכשיר הזה שונה לחלוטין.

חיים ילין: תעשה לנו סדר.

חיים ילין: אני רוצה להבין, מה ההבדל בין מישהו שמגן על מטבע או קונה קול או פוט או צילינדר או כל דבר שלא יהיה אל מול ההימור הבינארי הזה.

חיים ילין: זה חמש דקות וזה אולי חודש.

<שמואל האוזר: זה הבדל מאוד גדול.

<שמואל האוזר: יש גם מודלים שיראו לך בדיוק.

<שמואל האוזר: אני יכול לתת לך פה שיעור, אני אחסוך ממך את זה.

<שמואל האוזר: אני יכול להראות איך באופציות, אתה יכול להשתמש בהן להגנה מוחלטת מתמטית, אני אראה לך איך אתה יכול לקבל הגנה.

<שמואל האוזר: אין לך שום הגנה במכשיר הזה.

<שמואל האוזר: המכשיר הזה הוא הימור לכל דבר ועניין.

<שמואל האוזר: זה לא משנה אם תיקח מטבע, זה לא משנה אם תגיד מדד מחירים לצרכן, זה לא משנה, אתה צריך להמר: מה אתה חושב שיהיה עוד חמש דקות?

<שמואל האוזר: כך או כך?

<שמואל האוזר: תראה לי כל מודל שהוא חוץ מאשר הימור, אין, אין דבר כזה, לא בספרות, לא בכל מקום.

<שמואל האוזר: לעומת זאת, יש ספרות ענפה על התועלת שיש באופציות, שהן לזמן ארוך ומה המשמעויות שלהן ואיך משתמשים בהן.

<שמואל האוזר: אופציות יכולות להיות מכשירים מאוד מאוד מסוכנים, והן עבור הספקולנטים, ויכולים להיות עבור ארביטראז'רים שיכולים להגן עליהם, ויש הגנה מלאה ומודלים.

<שמואל האוזר: התשובה חד-משמעית.

חיים ילין: תן לי להבין, כי אנחנו גם במקומות אחרים ביחד.

חיים ילין: כשפישמן מהמר על הלירה הטורקית, זאת לא פונקציה בינארית, זה בעצם על חשבוני ועל חשבונך, זה בסדר וזה לגיטימי.

<שמואל האוזר: הפכת להיות עורך דין?

<שמואל האוזר: זה לא רלוונטי בכלל, ויש הבדל בין זמן ארוך לבין זמן - - -

חיים ילין: אני רוצה לדעת איפה הגבול.

רחל עזריה: בוא תסיים את המצגת, אחר כך תתייחס לשאלה הזו.

רחל עזריה: בוא נקבל את כל הסקירה כמו שצריך.

<שמואל האוזר: יש פה שני דברים – ואני חושב שזה גם עונה לשאלה שלך – שקשורים לאופציות הבינאריות: האחד, שכפי שהראיתי לכם, יש מאות תלונות גם מאנשים פרטיים וגם מרגולטורים, שמדובר בהונאות בהרבה מקרים באופציות הבינאריות.

<שמואל האוזר: אני מספר לכם מה אומרים, ולכן מה מבקשים מאתנו ומה עושים וחיקורי הדין.

<שמואל האוזר: מדובר בהונאות שקשורות לאופציות הבינאריות יותר מכל מכשיר אחר.

<שמואל האוזר: זו הנקודה הראשונה.

<שמואל האוזר: הנקודה השנייה, גם אם נניח שכולם צדיקים בסדום, זה מכשיר הימורים.

<שמואל האוזר: חד וחלק, כמכשיר הימורים, מקומו לא יכירנו בשוק ההון.

<שמואל האוזר: אם רוצים לאפשר מכשיר הימורים, שילכו לחוק ההימורים.

<שמואל האוזר: בבריטניה באמת זה תחת חוק ההימורים.

<שמואל האוזר: שישימו תחת חוק ההימורים, אין שום בעיה לעשות את זה, ואני מוכרח לומר לך, אפרופו גם ההערה שנאמרה פה על ארצות הברית.

<שמואל האוזר: בארצות הברית חל איסור מוחלט על אופציות בינאריות מחוץ לבורסה.

<שמואל האוזר: יש בורסה שמאפשרת, אבל היא לזמן ארוך, והיא באמת יותר אופציה, אין משמעות גם לאופציה.

חיים ילין: אתה אומר שהזמן הוא פקטור שמפריד בין אופציה לבין פונקציה בינארית?

חיים ילין: אני מנסה להבין.

<שמואל האוזר: אפשר היה לקרוא לזה "הלווייתן הכחול", יש איזה משחק כזה.

<שמואל האוזר: אין לזה שום משמעות, זאת לא אופציה, זה סתם: תגיד אם זה עולה למעלה או למטה.

<שמואל האוזר: זה שחיברו את זה למשפט אופציה, זה לא אומר.

<שמואל האוזר: דרך אגב, זאת אחת הסיבות שמלכתחילה אנחנו רצינו לנקוט בלשון רחבה יותר, כי חששנו שמישהו למחרת היום יגיד: הוא לא קורא לזה אופציה בינארית, הוא קורא לזה משהו אחר.

<שמואל האוזר: אני חושב שההגדרה היום תיתן לנו את האפשרות גם להתמודד אם מישהו יקרא לזה שם אחר, אבל זאת אחת הסיבות.

<שמואל האוזר: אין לזה משמעות.

<שמואל האוזר: האופציה זו מילה לא נכונה אפילו לעניין הזה, זה "תגיד למעלה או למטה".

<שמואל האוזר: זה לא קשור בכלל לעולם האופציות שאנחנו מכירים במסחר בבורסה שהוא מפוקח.

חיים ילין: אני עדיין לא מבין.

<שמואל האוזר: עוד מילה לעניין הזה.

<שמואל האוזר: תשימו לב למשהו שכתוב פה למעלה.

<שמואל האוזר: המשחק הוא אפס או אחד, בניגוד לאופציות או השקעה במניות שאתה יכול להרוויח קצת או להפסיד קצת.

<שמואל האוזר: פה או שאתה מרוויח או שאתה מפסיד.

<שמואל האוזר: כאן עוד מספרים לך את הסיפור שיש לך payout של 85% מצד שמאל, או payout של 70%.

<שמואל האוזר: לא כתוב לך בשום מקום שאם טעית, זה מינוס 100%, זה לא כתוב לך.

<שמואל האוזר: זה מכשיר הימורים לכל דבר ועניין, זה בדיוק כמו הטלת מטבע.

חיים ילין: אני רוצה להבין מה ההבדל בין אדם שמהמר פה לבין אדם שמהמר על הלירה הטורקית.

חיים ילין: תסביר לי, אני חייב להבין את זה.

רחל עזריה: אני אגיד שזאת השאלה-תשובה האחרונה ביניכם, כי אנחנו רוצים להתקדם בדיון.

<שמואל האוזר: נניח שאתה רוצה לקנות 1,000 לירות טורקיות ואתה מאמין שזה יעלה, מה יקרה אם זה יעלה מחר, מחרתיים קצת, ב-1%, 2%, 3%?

<שמואל האוזר: לקחת את הסיכונים, ירד 1%, 2%, לקחת את הסיכון, הימרת הימור.

<שמואל האוזר: דבר ראשון שעולה בזה, יש לך יכולת, אתה יכול להמר בלי לעשות את זה, אבל יש לך את היכולת לקרוא מאזן תשלומים של מדינה, ייצוא, ייבוא, כוחות שמשפיעים על שער החליפין.

רחל עזריה: אנחנו מפסיקים פה את הדיון.

רחל עזריה: אם לא יהיה ברור, תעשו שיעור פרטי.

רחל עזריה: אנחנו בתחילת הדיון.

חיים ילין: אבל כשאני בא לחוקק, אני רוצה לדעת אם אני גם יכול לפקח על זה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, אנחנו רוצים להתחיל בדיון, יש הרבה אנשים שביקשו לדבר.

רחל עזריה: אני חושבת שקיבלת די והותר.

חיים ילין: אני עדיין לא מבין.

רחל עזריה: לכן זה לא הדיון האחרון, ואנחנו נוודא שאתה תבין.

רחל עזריה: אתה קל תפיסה ומהיר הבנה, לכן אני בטוחה שאתה גם תבין.

רחל עזריה: בבקשה, היועצת המשפטית, עורכת הדין ורד קירו זילברמן רוצה לומר כמה מילים.

<ורד קירו זילברמן: אני רק רוצה להבהיר לעניין שדלנים, שיהיה ברור שפרק י"ב לחוק הכנסת מדבר על שדלנים, וההגדרה של שדלן היא כל מי שדרך עיסוק או בתמורה למען לקוח נוקט פעולות לשכנוע חבר כנסת בקשר להצעות חוק ולחקיקת משנה בכנסת או בוועדותיה; והחוק אומר שלא יפעל שדלן בכנסת, אלא בהיתר מאת הוועדה.

<ורד קירו זילברמן: אני מפנה את תשומת הלב של כולם להוראות החוק, וככל שיש פה אנשים שעונים להגדרות האלה, הם מתבקשים לענות על מה שהחוק קובע ולהסדיר את הייצוג שלהם עם הוועדה – לא הוועדה שלנו, ועדת ההיתרים.

<ורד קירו זילברמן: תודה.

רחל עזריה: אם יש מישהו שלא השלים את ההליך מול ועדת ההיתרים?

<נמרוד אסיף: אפשר לחזור על ההגדרה?

<ורד קירו זילברמן: אתה מייצג מישהו?

<נמרוד אסיף: אני מייצג נפגעים של חברות האופציות הבינאריות, אף אחד לא משלם לי כדי להיות פה עכשיו, אבל אני שואל את עצמי האם אני שדלן.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו נבדוק את זה, אבל כרגע מכיוון שיש ספק, אז אין ספק, בסדר?

<ורוניקה בירמן: אני יכולה להעיר את דעתי?

<ורד קירו זילברמן: לא, זה לא עניין של דעה, זה עניין של חוק.

<ורוניקה בירמן: זה עניין של פרשנות.

רחל עזריה: לא לא לא, אם את מייצגת מישהו ותפקידך לשכנע באיזשהו אופן, אז כן, זו ההגדרה, אבל אנחנו לא ננהל עכשיו דיון.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו לא מנהלים דיון כרגע.

רחל עזריה: זה מאוד חשוב לנו, שבדיון הזה הדברים ייעשו כמו שצריך, והיה לנו חשוב להעלות את העניין הזה.

רחל עזריה: נתחיל לשמוע את הנפגעים מהאופציות הבינאריות, אוחנה בן זיקרי.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: קודם כל, אני רוצה לברך על הצעת החוק.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אני חושבת שהיא ממצה הרבה יותר את המטרה.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: ראינו את הצעת החוק בחודש פברואר, וזה לא השפיע כל כך על המסחר בחוץ לארץ.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אנחנו רואים כיום שהיא כן לוקחת בחשבון גם את העניין של מרכז השיווק וגם של חברות שמספקות פלטפורמות.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אנחנו כיום הגשנו תלונות גם למשטרה וגם לרשות.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: הבעיה היא שאנחנו מגישים תלונות, אבל אין לנו תוצאות.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: שוב, הזמן עובר וגם יש מרוץ התיישנות, אז כיום יש לנו לקוחות שאפילו לא יוכלו להגיש תביעות אזרחיות כדי לקבל פיצוי, וזאת בעיה מאוד גדולה עבורנו.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אנחנו רוצים לדעת גם איך הרשות תוכל קודם כל לאכוף את החוק, ברגע שייכנס לתוקף, וגם לתת מענה לכל הנפגעים.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אני גם רוצה להוסיף שהחוק מתייחס לזירות סוחר, זאת אומרת לא רק לאופציות בינאריות.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אנחנו פה מדברים ומתמקדים באופציות בינאריות, אבל יש גם את כל העניין של הפורקס, שהוא מאוד דומה.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: ההיקף של ההונאה בפורקס מקביל, אולי אפילו יותר גדול.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אנחנו במשרד שמייצג גם נפגעים בחו"ל, אז אנחנו מעודכנים לגבי החקירות בצרפת, במיוחד החקירה שמתנהלת אצל השופטת – אנחנו יודעים שיש גורמים שכבר הורשעו, גם יש חקירות של חברות פה בישראל, אבל פה זה נעצר.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: זאת אומרת, ברגע שהמשטרה פה מקבלת את התלונה, אין לנו שקיפות, אין לנו מושג מה קורה עם זה, ואנחנו רוצים שיהיה לנו מענה.

<שרה אוחנה-בן זיקרי: אנחנו גם רוצים למקד את כל העניין של הפורקס, שנוכל לקבל אכיפה וגם פיקוח בזירות סוחר מסוג פורקס.

רחל עזריה: בסדר, אז את מבקשת שזה יחול גם על זירות סוחר מסוג פורקס, בסדר.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: תומאס פייר.

<דוד הורוביץ: אני העורך הראשי של ה-Times of Israel.

<דוד הורוביץ: יושבת מולי בקנדה המשפחה של מר טרבייד שמר האוזר הזכיר כאדם שהתאבד, בגלל שאיבד את כל הכסף שלו כתוצאה מפעולה של חברה ישראלית באופציות הבינאריות.

<דוד הורוביץ: הוא הכין שתי דקות באנגלית.

<דוד הורוביץ: (תומאס טרבייד נושא דברים בשפה האנגלית.

<דוד הורוביץ: )

רחל עזריה: אני רוצה להודות לך על המילים האמיצות.

רחל עזריה: שמענו אותן בקול רם וברור בדיון הזה.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: אודה לך על תרגום הדברים.

<דוד הורוביץ: אפשר לגשת לכתבה ב-Times of Israel, ושם לקרוא את כל הסיפור.

<דוד הורוביץ: שם תיארנו את המקרה של האבא שלו, אב לארבעה בקנדה, שחברה ישראלית איכשהו מצאה אותו ושכנעה אותו לתת את הכסף.

<דוד הורוביץ: אתה צריך לעשות שיעורי בית כדי להבין.

<דוד הורוביץ: הם מציגים את עצמם כאנשים באנגליה או בקנדה.

<דוד הורוביץ: הם נמצאים פה, והם משקרים איפה הם נמצאים, הם נותנים ייעוץ כוזב, הם משכנעים אנשים לתת להם כסף, הם מבקשים עוד ועוד, הם מבטיחים: זה לא הצליח היום, אבל אולי – ובסוף הוא הפסיד את כל הכסף.

<דוד הורוביץ: מה שתומאס אמר מאוד במהירות זה שהאבא היה בקשר עם הברוקר ואמר: אני אוטוטו מתאבד, כי אין לי בשביל מה לחיות, אני הרסתי את המשפחה, אני הרסתי את החיים של כולנו פה, תחזירו לי את הכסף, או שתוך שעה אני הולך ומתאבד.

<דוד הורוביץ: אחרי שבועות וחודשים של שיחות שנאמר בהן: אל תדאג, אנחנו נטפל בך, אנחנו נחזיר לך את הכסף, הם לא ענו על הפנייה שהוא הזכיר במפורש שהוא אוטוטו מתאבד, והוא התאבד, והמשפחה מצאה אותו.

<דוד הורוביץ: כפי שמר האוזר אמר, זה לא המקרה היחיד.

<דוד הורוביץ: כפי שמר האוזר תיאר שיש מאות של תלונות, לרוב הנפגעים לא מבינים שזאת חברה ישראלית, ולכן הם לא יודעים למי להתלונן.

<דוד הורוביץ: זה שיש עכשיו זרם של תלונות, זה כבר אומר שהמתלוננים עלו על רוב התרמיות כדי להגיע למי שרימה אותם, אבל בדרך כלל אנשים לא מבינים מה קרה להם, הם לא יודעים שזה בלוף.

<דוד הורוביץ: זה לא רק הימור, זה הימור בבית קזינו מושחת, וזה האלמנט הנוסף, שהכול בנוי להפריד את הקורבנות מהכסף שלהם.

<דוד הורוביץ: אז זה בעצם מה שהוא הזכיר פה, ואמר לא להיחלש, לא לוותר, לא לתת לתרמית הזאת לנצח ולדאוג לאסור את זה.

רחל עזריה: תודה רבה.

<דוד הורוביץ: תודה תומאס.

רחל עזריה: אני גם רוצה להודות לך.

רחל עזריה: אנחנו ממשיכים עם מייצגים של נפגעים, עורך הדין נמרוד אסיף.

<נמרוד אסיף: אני אקדים ואומר ליועצת המשפטית, שאני קראתי את ההגדרה ואני בסדר.

<ורד קירו זילברמן: אוקי, אנחנו נבדוק את זה.

<נמרוד אסיף: אני רוצה להתייחס לשאלה שהציג חבר הכנסת ילין.

<נמרוד אסיף: אדוני צודק מאה אחוז, השאלה שלך היא במקום, ואני במקומך הייתי מתעקש על תשובה.

חיים ילין: אל תדאג, זה רק החימום.

<נמרוד אסיף: אין הבדל ברור, לפי דעתי כל הבעיה בעניין הזה היא לא עצם זה שזה הימור.

<נמרוד אסיף: כמו שאמרת, גם אם פישמן מהמר על הלירה הטורקית או משקיע בלירה הטורקית, יש פה אלמנט של סיכון, אפשר לקרוא לזה הימור, ואני חושב שזאת בעיה מאוד גדולה בהצעת החוק.

<נמרוד אסיף: עצם זה שהיא מבוססת על הרעיון שהבעיה באופציה בינארית היא כמו הימור, זה דבר שהוא לא נכון, וכאשר הצעת החוק מונחת על תשתית לא נכונה, אחר כך גם יהיה מאוד קשה לאכוף אותה והיא תתגלגל להרבה מאוד בעיות בבתי משפט, יהיו ויכוחים מיותרים על פרשנות.

<נמרוד אסיף: זה דבר אחד, ולכן אני במקום אדוני הייתי מתעקש על תשובה.

<נמרוד אסיף: נקודה נוספת היא שאני חושב שיש פה שאלה מקדימה שצריך לשאול, לפני שאנחנו הולכים ובוחנים בכלל את הצעת החוק הזו.

<נמרוד אסיף: בהצעת החוק כתוב – בעצם כל הסיבה לזה שהתחילו להניע את הצעת החוק הזו זה מכיוון שחוק ניירות ערך מגן רק על משקיעים בישראל.

<נמרוד אסיף: האיסור הקיים בחוק הנוכחי שכבר בתוקף חל רק על פנייה או הצעה ללקוחות בישראל.

<נמרוד אסיף: אני גם במקום חברי הכנסת, הייתי פונה ליוזמי הצעת החוק.

רחל עזריה: אני ממש מציעה שתגיד את הדברים שבאת לומר.

<נמרוד אסיף: זה בדיוק מה שאני עושה, גברתי.

רחל עזריה: לא, אתה אומר מה היית עושה במקום חברי הכנסת.

רחל עזריה: אם אתה רוצה להיות חבר כנסת, יש כמה דרכים להיות חבר כנסת.

רחל עזריה: תגיד מה הדברים שחשוב לך שייאמרו.

<נמרוד אסיף: אז אני רוצה לשאול את אנשי רשות ניירות ערך, שהם אלה שניסחו את הצעת החוק הזו, כשכתוב פה חוק ניירות ערך מגן רק על משקיעים בישראל, והפועל היוצא הוא שעמדתכם היא שהחוק הקיים לא נותן לכם סמכות לאכוף כנגד חברות שפועלות בישראל, אבל משדלות לקוחות בחו"ל, איפה זה כתוב?

<נמרוד אסיף: אני מנסה כבר כמה חודשים להבין איפה הדבר הזה כתוב.

<נמרוד אסיף: לא מצאתי שום דבר בחוק.

<נמרוד אסיף: לא מצאתי שום פסיקה.

<נמרוד אסיף: אם באופן וולונטרי רשות ניירות ערך החליטה, שהיא לא רוצה לאכוף – למרות שאין שום מגבלה משפטית לאכוף – אז אנחנו נמצאים בבעיה אחרת, אבל בעיניי יש לרשות ניירות ערך תיקון 42.

<נמרוד אסיף: תיקון 42 זה התיקון שקבע את הרגולציה על כל הזירות.

רחל עזריה: את מי אתה מייצג?

<נמרוד אסיף: אני מייצג נפגעים של חברות אופציות בינאריות.

<ורד קירו זילברמן: איפה הם נמצאים?

<שמואל האוזר: עד עכשיו נשמעת קצת הפוך.

רחל עזריה: כן, אתה עד עכשיו נשמעת הפוך לגמרי.

רחל עזריה: אתה גם נרשמת כמייצג נפגעים, וכשאתה מדבר, זה נשמע הפוך.

רחל עזריה: אתה לוביסט או לא?

<ורד קירו זילברמן: לא ברור מה קורה פה.

<נמרוד אסיף: אני חס וחלילה לא לוביסט.

רחל עזריה: לא, בוא נעשה סדר.

<נמרוד אסיף: אני לא מייצג אף אחד, אף אחד לא שילם לי כדי להיות פה.

<נמרוד אסיף: פונים אלי אנשים מהארץ ומחו"ל שהפסידו המון המון כסף לחברות אופציות בינאריות, והם שואלים אותי בין היתר, למה הרשויות בישראל לא עושות שום דבר.

רחל עזריה: אז עכשיו הרשויות עושות משהו, זה הדיון פה.

רחל עזריה: אתה מעוניין שהרשויות בישראל יעסקו בנושא הזה?

<נמרוד אסיף: אם החוק הקיים מאפשר להם לטפל בבעיה - - -

רחל עזריה: אבל עזוב את החוק הקיים, מה זה משנה?

רחל עזריה: אנחנו פה בדיון על החוק הזה, אנחנו לא בדיון על החוק הקודם.

רחל עזריה: אנחנו בדיון על החוק הזה, האם יש לך הערות על החוק הזה?

<נמרוד אסיף: כן.

<נמרוד אסיף: אני הבנתי גם מהחוברת שניתנה וגם מהדברים שאמר יושב ראש הרשות, שהתזכיר המקורי היה הרבה יותר רחב, והוא מנע אפשרות של זירת סוחר שפועלת כמו בישראל לשדל לקוחות בחו"ל, אלא אם כן במדינה שבה הלקוח נמצא היא מורשית לפעול.

<נמרוד אסיף: אני רואה שפתאום התזכיר הזה קוצץ בחצי.

<נמרוד אסיף: באופן מהותי, אנחנו נמצאים במצב שהחוק הזה פותר בעיה מאוד מאוד קטנה.

רחל עזריה: אז אתה מעוניין שאנחנו נרחיב את הצעת החוק.

<נמרוד אסיף: בוודאי.

רחל עזריה: בסדר, קיבלנו.

רחל עזריה: התייחסויות נוספות.

<נמרוד אסיף: הרשות לניירות ערך ציינה שזה בעקבות פניות הציבור, היא קיבלה תגובות הציבור והחליטה לקצץ את החוק.

<נמרוד אסיף: אני חושב שזה מצער.

<נמרוד אסיף: אם הציבור אליו היא מתייחסת - - -

רחל עזריה: יושב ראש הרשות לניירות ערך, אתה אמרת שבעקבות פניות הציבור החוק קוצץ?

<שמואל האוזר: אנחנו היינו במגע יחד עם כל הגופים, כי שמענו את הציבור.

רחל עזריה: הגופים השונים, התעשייה, לא הציבור.

<שמואל האוזר: בכלל את הגופים השונים, התעשייה עצמה, משרד המשפטים וכולם.

<שמואל האוזר: הגענו למסקנה שלגבי זירות פורקס, אנחנו יכולים להצטמצם למה שקיים היום.

<שמואל האוזר: אם מישהו מהזירות חושב שצריך לתת איזושהי הקלה על האופציות הבינאריות, אני דווקא הייתי מוכן לחזור להצעה המקורית.

<נמרוד אסיף: זה כתוב פה באחד העמודים של החוברת שנתנו, שבעקבות הערות הציבור שהתקבלו לתזכיר החוק, התקיים שיח עם נציגי התעשייה.

<נמרוד אסיף: הנקודה הבאה – תיקון החוק צומצם, כך שיחול רק בנוגע לתופעה החמורה ביותר, המסחר באופציות בינאריות.

<נמרוד אסיף: אם הציבור זה אותה תעשייה שהרגולציה מופנית כלפיה, אז אם התעשייה הזו היא זו שהשפיעה בצורה כל כך דרמטית על הנוסח של הצעת החוק, אני חושב שזה דבר שאנחנו צריכים להצטער עליו, זאת אומרת:

<נמרוד אסיף: אם באים למגר תופעה מסוימת, אנחנו אמנם דמוקרטיה וזה חשוב להקשיב לכולם, אבל יש אנשים שכדאי להקשיב להם יותר ויש אנשים שכדאי להקשיב להם פחות.

<נמרוד אסיף: אני חושב שכולנו מבינים למה אני מתכוון.

<דבורה אביטבול: אני מייצגת קורבנות, אני רשומה פה וגם בלשכה בצרפת, ויש לי גישה לשופטים חוקרים, כי השיטה שם בפלילי היא קצת אחרת.

<דבורה אביטבול: לקורבנות יש סטטוס כגורמים אקטיביים בהליך של החקירה.

<דבורה אביטבול: אני יכולה להגיד לך פידבק מה קורה.

<דבורה אביטבול: קודם כל, אני רוצה לחזור על אמירותיו של פרופ' האוזר.

<דבורה אביטבול: מדובר בחיקור דין, אבל חיקור דין בין רשויות.

<דבורה אביטבול: לצערי הרב, חיקור הדין שדורשים השופטים החוקרים בצרפת לא מקבל שום מענה, ואת זה אני יודעת כי יש לי בוודאי גישה לחקירה.

<דבורה אביטבול: זאת אומרת, יש מה שנקרא rogatory commission, ועדות חקירות בין-לאומיות, שם השופטים מבקשים עיקולים, לאתר אדם על פי זהות של מחשבים, על פי טלפונים, כי יש לנו אפשרות באופן מידי לעשות את המעקב אחר כל החברות שפועלות מפה טריטוריאלית, ולא נעשה שום דבר.

<דבורה אביטבול: מה קורה?

<דבורה אביטבול: וזאת גם הבעיה.

<דבורה אביטבול: אנחנו רוצים חוק מאוד אפקטיבי, אבל צריך לתת את הכלים לאפשר את זה.

<דבורה אביטבול: יש פה חוסר מאוד קונקרטי במנגנון.

<דבורה אביטבול: בצרפת לשופט החוקר יש אפשרות לעשות את זה.

<דבורה אביטבול: בצרפת לא נוכל לעשות חיפושים או עיקולים, אז מבקשים מענה או עזרה במה שנקרא אמנת סיוע פלילי למשטרת ישראל.

<דבורה אביטבול: הבעיה שהגורם הזה לא יודע על מה מדובר.

<דבורה אביטבול: הגענו לפני שבוע בתחנת משטרה עם כמעט 30 תלונות שאנחנו רוצים להגיש גם בעניין של אופציות בינאריות וגם בעניין של הפורקס, החוקרת אמרה לנו בצורה מאוד מכובדת: סליחה, אנחנו לא מטפלים בפורקס.

<דבורה אביטבול: אני רוצה לדעת, מה אני יכולה לענות לקורבנות שלי, שכבר חודשים רבים מתלוננים שהם לא יכולים לעשות שום דבר.

<דבורה אביטבול: פורקס לא מקבלים תלונות, לאן אני צריכה ללכת?

<דבורה אביטבול: היא אמרה לי שיש אולי מחלקה להלבנת הון, אולי לרשות לניירות ערך.

<דבורה אביטבול: אני חשבתי שבפברואר אמרנו חד-משמעית, שיהיה קשר הדוק בין רשויות לניירות ערך לבין משטרת ישראל, וזה עדיין פינג-פונג, כל אחד שולח את הכדור מהמגרש שלו.

<דבורה אביטבול: כפי שאמרה גם עורכת הדין שרה בן זיקרי, גם קיבלנו מייל מאוד מפורט במאי, אחרי שהגשנו כמה תלונות מאוד מפורטות.

<דבורה אביטבול: עשינו עבודה מאוד מאוד מפורטת על כל עבירות הכספים, ID, טלפונים, כל המיילים בין הלקוחות לבין החברות האלה שפועלות בתל אביב.

<דבורה אביטבול: הגענו עם מכתב התראה במסירת יד, חתמו על זה חופשי, הם פועלים חופשי עם פלטפורמות ו-open space עם צרפתים, אז אני יודעת על מה אני מדברת, ועדיין אין לנו שום קשר או קשר מאוד הדוק, כדי לעבוד כמו שצריך.

<דבורה אביטבול: אני מבקשת לדעת קונקרטית, מה יהיה בחוק הזה – האם יש שרשרת או תוכנה מאוד מאוד ספציפית מי עושה מה, מאיפה מקבלים את התלונה, מי מטפל?

<דבורה אביטבול: יהיו מחלקות מסוימות לקבל את התלונות?

<דבורה אביטבול: האם מכשיר פיננסי יקבל הגדרה מאוד רחבה?

<דבורה אביטבול: כי מכשיר פיננסי – הם יכולים לעקוב אחרי זה.

<דבורה אביטבול: עכשיו יש עוד הונאה, ואני יכולה לדבר על זה, כי בדקתי את זה בעצמי, כל הקורבנות של האופציות הבינאריות מקבלים טלפונים, כי בוודאי יש רשימות של קורבנות: אנחנו פקיד שומה או מס הכנסה; בגלל שהעברתם כספים כך וכך, אתם צריכים לשלם על זה מיסים, ואם תשלמו על זה מיסים, תקבלו בחזרה את ההון.

<דבורה אביטבול: באמת שוב פעם נופלים קורבנות.

<דבורה אביטבול: זאת אומרת שזה מעגל אין סופי.

<דבורה אביטבול: אני חושבת שזה גם נכון לקבל מבט יותר רחב על התופעה הזאת, ולא להתמקד בשאלה האם מדובר במכשיר פיננסי או לא פיננסי.

<דבורה אביטבול: יש פורקס, יש אופציות בינאריות, מחר יהיה עוד מכשיר פיננסי, לא יהיה 1-0, קיבלתם הכול או הפסדתם הכול, יהיו עוד תכניות.

<דבורה אביטבול: אז זה גם לא הימורים.

<דבורה אביטבול: אנחנו צריכים לדעת מי מתפקד פה באמת.

<דבורה אביטבול: אם רשות ניירות ערך אומרת: לא, זה לא מכשיר פיננסי, אנחנו לא מטפלים, וגם במשטרת ישראל לא יודעים על מה מדובר.

<דבורה אביטבול: אנחנו צריכים אנשים מאוד מומחים בעניין הזה, מאוד מאוד מומחים.

רחל עזריה: את אומרת שמעבר לחוק, הבעיה שמטרידה אותך היא האכיפה – ברגע שמוגשת תלונה, מי מטפל בזה כמו שצריך?

<דבורה אביטבול: בפועל, זה מה שראינו לפני שבוע.

<דבורה אביטבול: אוקי, יהיה חוק, עוד קריאות וכו', בשמי אני צריכה לחזור לחוקרת, היא לא יודעת מה לעשות.

<דבורה אביטבול: עוד דבר מאוד חשוב, נקודה מאוד משפטית, אבל מאוד – מאוד מאוד חשובה.

<דבורה אביטבול: אני גם רוצה שזה יהיה כתוב בחוק.

<דבורה אביטבול: למשל, כדי להוציא מכל הבעיות וכל התלונות, החברות מאוד חכמות, חותמות על פשרה עם הקורבנות.

<דבורה אביטבול: פשרה – בדרך כלל יש לנו הפסדים כספיים בין 200,000 ל-500,000 יורו, אנשים שהפסידו את הכול, את כל החסכונות שלהם.

<דבורה אביטבול: מה עושים?

<דבורה אביטבול: עושים פשרה עם לקוח: אוקי, אנחנו מחזירים חלק או שליש, כדי שהלקוח ישתוק.

<דבורה אביטבול: העניין שחתמו על פשרות, פשרות כתובות, לא עם תוקף משפטי, אבל פשרות שבאמת לקוח מתחייב לא לנקוט כל אמצעי משפטי בעתיד.

<דבורה אביטבול: מה שקרה, שחלק מהתלונות שלנו לא התקבלו, כי החוקרת אמרה: תראי, פה יש סוגיה משפטית מאוד מאוד בעייתית, כי אם יש פשרה, אנחנו לא יכולים לטפל.

<דבורה אביטבול: אני שואלת מבחינה משפטית, האם אני יכולה לחתום על חוזה כשהמטרה ברורה ביותר, שמדובר בהונאה?

<דבורה אביטבול: אם אני עושה עכשיו הסכם, שהוא צריך לספק לי חמישה קילו קוקאין ובסוף הוא לא מספק לי, אני יכולה להגיש על זה תלונה?

<דבורה אביטבול: יש בזה משהו לא הגיוני.

<דבורה אביטבול: אז אני אומרת לכם גם, שלא הייתי יכולה להגיש תלונות, כי היו בעבר פשרות.

<דבורה אביטבול: גם בהליכים יהיו לי בעיות מול בתי המשפט, כי אני לא יודעת איך השופט יגיב לנקודה המשפטית הזאת.

<דבורה אביטבול: אני גם רוצה שיהיה כתוב בחוק, שלא נוכל להגיע לשום פשרות עם החברות האלה.

רחל עזריה: בסדר, תודה רבה.

<אמיר אלתאג'י: אני מייצג לקוחות נפגעי חברות הפורקס, בעיקר ממדינות ערב גברתי.

<אמיר אלתאג'י: אני כן רוצה להצטרף כאן לדברים שנאמרו על ידי חבריי.

רחל עזריה: אתה עשית את ההליך כדי להיחשב שדלן בכנסת?

<אמיר אלתאג'י: לא, אני מייצג לקוחות גברתי.

<אמיר אלתאג'י: אני באותו מקום כמו חבריי כאן.

רחל עזריה: שתי דקות בבקשה.

<(הישיבה נפסקה בשעה 10: אני מחדשת את הדיון.

<(הישיבה נפסקה בשעה 10: נוצרה פה איזושהי אי-בהירות בעניין של המייצגים והשתדלנים, ולכן אנחנו נאפשר היום לכולם לדבר, גם המייצגים, רק לספר את הסיפור של הלקוחות שלהם, זאת אומרת: לא להציע פתרונות, לא לדבר כדי להשפיע על החוק, לא להעיר הערות על החוק, אלא לספר את הסיפור.

<(הישיבה נפסקה בשעה 10: ביום רביעי בו יתקיים הדיון הבא, היד תהיה הרבה יותר קשה, ומי שלא יסדיר, לא יוכל לדבר.

<(הישיבה נפסקה בשעה 10: זאת פרוצדורה פשוטה יחסית שצריך לעשות אותה, וכך יתנהל כרגע הדיון.

<(הישיבה נפסקה בשעה 10: בבקשה, אני מבקשת שתספר את המקרים של הלקוחות שלך.

<אמיר אלתאג'י: גברתי, יש כאן קובץ, שכולו פוסטים של פייסבוק שביצעו איכון לחברות פורקס ישראליות.

<אמיר אלתאג'י: ברשותך, אני אקרא חלק מהדברים שעלו בפייסבוק, בלי כמובן לטעון לאשמתה של חברה כזו או אחרת, הכול לפי מה שרשום בפרסומים שעלו בפייסבוק.

<אמיר אלתאג'י: חברת uBinary, רשום שם גיל החברה שמונה שנים, יש לה domain מ-godaddy, החברה נמצאת בתל אביב, ברמת גן.

<אמיר אלתאג'י: חברה אחרת – Daweda, אני מזהירים מהחברה ומלהתעסק איתה.

<אמיר אלתאג'י: החברה נמצאת בתל אביב ישראל, יש שם את המייל של האדם שעובד שם, ורשום שם שהיא פונה ללקוחות מסעודיה, מאיחוד האמירויות, מבחריין.

<אמיר אלתאג'י: גברתי, אין צורך להקריא את כולן, יש כאן הרבה מאוד חברות שיש איכון מדויק היכן נמצאת החברה.

<אמיר אלתאג'י: אני לא צריך להגיד לגברתי איזה נזק תדמיתי זה עושה לישראל בעולם.

<אמיר אלתאג'י: בניגוד לחבריי שמייצגים כאן לקוחות ממדינות שהן מדינות איחוד אירופי, רובם של הלקוחות שלי הם ממדינות ערב.

<אמיר אלתאג'י: כידוע, למדינות ערב אין גישה כלל לבוא ואפילו לבקש ולהעלות את טענותיהם, או לבוא ולהעלות את המקרה שלהם בפני בתי המשפט בישראל.

<אמיר אלתאג'י: לכן בפועל, עשינו מחקר מקיף, לרבות דוח חוקר פרטי לגבי עולם הפורקס.

<אמיר אלתאג'י: כפי שאמרה כאן חברתי, מגיעים בסופו של דבר לאותו מנהל בחברת פורקס ואומרים: יש כאן תלונה של לקוח ממדינת ערב, ויש כאן תלונה של לקוח מגרמניה.

<אמיר אלתאג'י: מכיוון שהמנהל יודע שלקוח ממדינות ערב לא יוכל לבוא ולתבוע את זכותו בישראל, הוא יגיד לנציג של הדסק הערבי: תחזור למקום שהגעת ממנו.

<אמיר אלתאג'י: לנציג שיגיע מהדסק הגרמני הוא יגיד: אוקי, בוא ננסה למצוא פתרון, אם הנציג ילחץ.

<אמיר אלתאג'י: מה שעושים הפורקס או החברות של האופציות הבינאריות – הם מציגים שלקוח הרוויח, נותנים לו להפסיד את כספו, אני אסביר מיד איך הם עושים את זה, ולאחר שהוא מבקש את כספי הזכייה, הם מתפשרים אתו על החזרת הכספים שלו עצמו.

<אמיר אלתאג'י: כלומר, ברוב המקרים חברת הפורקס תיקח את הכספים לכיסה, אלא אם הלקוח יוכל לאתר את מיקום החברה ואת החברה האמיתית שבעצם לקחה את הכספים שלו.

<אמיר אלתאג'י: העניין כאן זה לא האם המכשיר הוא תקין או לא – זאת כן שאלה שצריך לשים אליה לב, אני מסכים עם זה במאה אחוז.

<אמיר אלתאג'י: עם זאת, חברות הפורקס עובדות בשיטה של כמה שלבים.

<אמיר אלתאג'י: תחילה ממיינים את הנציג שהם מקבלים.

<אמיר אלתאג'י: הם באים ובודקים איך הוא מתמודד במצבי לחץ, ומה הגבול שלו שהוא יוכל לעבוד.

<אמיר אלתאג'י: כאשר הם רואים שהנציג הזה יכול להגיע לגבול שהם רוצים, וזה לקחת את כל כספי הלקוח, הם מקבלים אותו.

<אמיר אלתאג'י: הנציג הזה בא והוא מקבל lead.

<אמיר אלתאג'י: הוא מתקשר לאדם – כשלעצמו זה שידול, שזה דבר שצריך לאסור בחוק.

<אמיר אלתאג'י: אסור שיהיה שידול, גברתי.

<אמיר אלתאג'י: הוא מתקשר לאדם.

<אמיר אלתאג'י: העולם הזה הוא עולם רחב מאוד, זה שוק שמגלגל משהו כמו שישה טריליון דולר ביום, שוק הפורקס והאופציות הבינאריות.

<אמיר אלתאג'י: כשהוא בא ומתחיל להסביר, הוא אומר לו: אתה יכול לעשות מזה הרבה מאוד כסף, אז הלקוח נכנס ב-500.

<אמיר אלתאג'י: לאחר מכן הוא עובר למחלקת retention.

<אמיר אלתאג'י: הוא מגיע למחלקה הזאת, מתקשרים שוב לאדם ואומרים לו: אוקי, אתה זוכה.

<אמיר אלתאג'י: משחקים איזשהו משחק ואומרים לו: אתה זוכה, בוא ותפקיד עוד כספים.

<אמיר אלתאג'י: הלקוח מפקיד עוד כספים.

<אמיר אלתאג'י: בסופו של דבר, כאשר הם רואים שהלקוח מגיע לגבול מסוים, שכבר הוא שם את הכול, הם פשוט שולטים בפלטפורמה וגורמים לכך שהלקוח יפסיד את כספו.

<אמיר אלתאג'י: נציג יכול לפנות למשהו שנקרא ה-back office, התפעול עצמו, ושם הוא מורה לאחד הנציגים במחשוב: אוקי, הלקוח הזה ככל הנראה נשרף, בוא נוריד את השלטר, תשים הוראה שהכול הוא הפסיד.

<אמיר אלתאג'י: הלקוח לא יכול לדעת את זה.

<אמיר אלתאג'י: הבעייתיות במכשיר האופציות הבינאריות – ואני מקווה שזה במענה לחבר הכנסת ילין – הזמן הוא כן פקטור, אבל הוא לא פקטור יחיד.

<אמיר אלתאג'י: הפורקס – העניין שלו זה כמו שאמר פרופ' האוזר, יש ידע מסוים שלפיו השחקן או הלקוח בזירת המסחר, אם החברה היא חברת פורקס לגיטימית, יודע שהוא יכול לקנות היום יורו מכאן לעוד שנה.

<אמיר אלתאג'י: המכשיר של הפורקס יכול לתת לי כמה אופציות – אני יכול לבקש אופציית קנייה, אני יכול לבקש אופציית מכירה, אני יכול לבקש אופציית פוט, אני יכול לבקש אופציית לימיט, כלומר עד המחיר הזה תמכור, או שאני לא רוצה להפסיד מתחת לרף הזה של השער לזמן שהוא ארוך.

<אמיר אלתאג'י: כלומר, אני יכול למדוד שינויים בשוק כדי לדעת ולקחת החלטה מושכלת, האם למכור או לקנות.

<אמיר אלתאג'י: באופציות הבינאריות יש שתי אופציות – או שאני מוכר, או שאני קונה.

<אמיר אלתאג'י: אם הרף הוא מעל לסכום שמראה ואני לוחץ על הירוק, אז אני זוכה ויש לי מגבלת זמן של חמש דקות.

<אמיר אלתאג'י: אם הוא מתחת, אני מפסיד – או הפוך.

<אמיר אלתאג'י: בפלטפורמה הזאת של האופציות הבינאריות, משום שזה נשלט, יש פונקציה של זמן.

<אמיר אלתאג'י: החברה יודעת בדיוק מתי הלקוח מפסיד ומתי הוא מרוויח, כלומר היא יכולה לתת לו להרוויח עוד ועוד ועוד ושייכנסו עוד ועוד כספים ולקראת הסוף הם פשוט מכניסים הוראה בתוך התוכנה עצמה, שלאחר שהוא זכה נגיד ב-70%, תן לו לזכות בעוד 20%, ולאחר שהוא זכה ב-100%, תן לו לזכות בעוד 150%, וכשהוא מגיע לרף מסוים, בוא נוריד אותו שוב ל-20%, והוא מפסיד את כל הכסף שלו.

<אמיר אלתאג'י: התוכנה יכולה לדעת מתי הלקוח מפסיד ומתי לא ולגרום לו להרוויח או להפסיד בהתאם.

<אמיר אלתאג'י: כאן גברתי אני כן רוצה להוסיף דבר לגבי מה שאמר כאן חברי אסיף.

<אמיר אלתאג'י: רשות ניירות ערך בזירת מסחר עצמית הוציאה הודעה לפיה – החוק היה בסדר גמור – חברות מישראל שפונות ללקוחות לא ישראלים, אינה חייבת ברישיון זירת מסחר, ופשוט פטרו את זה וניתן עכשיו לפנות מכאן לכל אדם.

<אמיר אלתאג'י: אנחנו כאן כמו קולומביה, אבל קולומביה של מכשירי הפורקס.

<אמיר אלתאג'י: אנחנו מייצאים לכל העולם, חברות באות לכאן מתל אביב או מרחובות או לא משנה מאיפה, והן מתפעלות את החברות שלהן מכאן בחסות החוק.

<אמיר אלתאג'י: וכשהן פונות ללקוחות ערבים או אחרים, הן עושותאת זה דרך הפניית שיחות ממוקדים כאלה ואחרים, דרך המספר שמופיע הוא מספר של גרמניה או של אנגליה והשם הוא שם בדוי, ושולחים להם הודעות בווטסאפ של הילדים – דברים הזויים, גברתי.

<אמיר אלתאג'י: מנהלים קשר אישי עם הלקוח, עם השחקן בעצם, ומשדלים אותו לשים עוד ועוד כסף.

<אמיר אלתאג'י: הבעייתיות כאן היא לא הרגולציה על הפלטפורמה, הבעייתיות היא הפלטפורמה עצמה.

<אמיר אלתאג'י: הפלטפורמה עצמה בנויה בצורה שהשחקן תמיד יפסיד.

<אמיר אלתאג'י: והשחקן ממדינות ערב, או ממדינות שהן לא בקשרים דיפלומטיים עם ישראל, לא יוכלו לבוא ולבקש כאן את זכותם בישראל.

<אמיר אלתאג'י: ולכן גברתי, אני חושב שצריך לבוא ולשים איזשהו מנגנון שיהיה אפשר לפקח על השיחות היוצאות – לאן הן יוצאות, או על המערכות שבהן פועלות חברות האופציות הבינאריות, אם חלילה החוק הזה לא יתקבל, או שחברות יפעלו מכאן.

<אמיר אלתאג'י: לכן גברתי, יש לשאול עוד שאלה אחת, וזו באמת השאלה הכי חשובה – מה האינטרס שלא לקבל את החוק?

<אמיר אלתאג'י: האינטרס של מי זה?

<אמיר אלתאג'י: כי ברור, גברתי, שהאינטרס של - - -

רחל עזריה: זה כבר לא לדיון הזה.

חיים ילין: אם אנחנו פה, זה סימן.

<ורוניקה בירמן: אני עורכת הדין ורוניקה בירמן, וכמו רבים מחבריי, גם אני מייצגת קורבנות הונאה, כמו שאני קוראת להם.

<ורוניקה בירמן: אני הגעתי לפה בעקבות בקשת הרשות לניירות ערך, שגם אני אגיע ואני אציג את הדברים.

<ורוניקה בירמן: עורך דין אלתאג'י שדיבר לפניי, סיפר מאוד יפה את אופן הפעולה שבו פועלות החברות, אז אני אשמח להציג לוועדה סיפור אישי של אחת מלקוחותיי.

<ורוניקה בירמן: אישה בגילאי 40 החליטה להשקיע.

<ורוניקה בירמן: רצתה לעזור להורים שלה לשלם איזשהו חוב שהיה להם.

<ורוניקה בירמן: היא התחילה להשקיע את כל כספה במסחר.

<ורוניקה בירמן: במצטבר במהלך תקופה של חודשים ארוכים השקיעה סכום של כ-380,000 דולר.

<ורוניקה בירמן: חלק מהשיטה – ואני בטוחה שכל מי שנפגש עם אותם לקוחות, יוכל לאמת את זה – אותם נציגים של אותן חברות שפועלים מהארץ, מגויסים על ידי חברות שיושבות בארץ, מקבלים הנחיות והוראות מהמנהלים שנמצאים ממש פה בארץ, כולל יעדים, כולל הנחיות לפעול בשמות בדויים, כולל הנחיות להגיד שהם פועלים במדינות אחרות שאינן ישראל, ודברים נוספים.

<ורוניקה בירמן: מפתחים גם קשר מאוד אישי עם הלקוח, משוחחים אתו טלפונית על בסיס יום יומי, במטרה לקדם את המסחר, להשקיע.

<ורוניקה בירמן: אותה לקוחה היתה בטוחה, שהיא הצליחה להגיע לתיק השקעות שהגיע לסך של כ-750,000 דולר במהלך תקופה של כמה חודשים ומאוד מאוד שמחה.

<ורוניקה בירמן: באיזשהו שלב היא היתה צריכה להחזיר את קרן הפנסיה שהיא פדתה, כדי לא לשלם עליה מס, אז היא ביקשה מאותו נציג להחזיר לה את הכסף.

<ורוניקה בירמן: יש לה כסף בחשבון, והיא ביקשה למשוך משיכה מהחשבון שלה.

רחל עזריה: כשהיא יודעת שיש לה 750,000 דולר.

<ורוניקה בירמן: אותו נציג משך את הזמן במשך כמה שבועות, ויום אחד אמר לה: תקשיבי, אישרתי את המשיכה שלך, אבל אני טס היום בערב לפריז, יש לי יום הולדת ואני רוצה לטפל במשיכה הזאת באופן אישי, אז כשאני אחזור, אני אטפל בה.

<ורוניקה בירמן: עובר שבוע, והיא מקבלת טלפון – לא מאותו נציג, אלא מנציג אחר, הוא אומר לה: תקשיבי, אני מצטער מאוד להודיע לך, אבל הנציג שלך שדיברת אתו בשנה האחרונה הלך לעולמו.

<ורוניקה בירמן: רגע, זאת רק ההתחלה.

<ורוניקה בירמן: הוא הלך לעולמו.

<ורוניקה בירמן: היא לקחה את זה קשה, כי זה אדם שהיא דיברה אתו יום יום ומאוד נקשרה אליו, אבל אחרי שההלם עבר, היא קמה ושאלה: הבנתי, הוא נפטר, צר לי מאוד, אבל מה עם הכסף שלי?

<ורוניקה בירמן: הכסף שלי הרי לא הלך לעולמו אתו, שאלה שנשמעת לגיטימית.

<ורוניקה בירמן: על זה ענה לה בתגובה הנציג: כן, אבל אחרי שהוא סיים אתך בטלפון ורגע לפני שהוא טס לפריז, הוא החליט להמר את כל הכסף שלך והפסיד הכול באותו רגע – ואז הוא טס לפריז ומת.

<ורוניקה בירמן: כשהלקוחה ניסתה להבין מה היא צריכה לעשות, החברה הציעה לה להשקיע עוד סכום כסף כדי לבנות מחדש את תיק ההשקעות שלה.

<ורוניקה בירמן: הכול מגובה בהתכתבויות, בהסכמים, חקירות.

<ורוניקה בירמן: זה מה שקורה.

רחל עזריה: מותר לו להשקיע את הכסף, אף על פי שהיא ביקשה שהכסף יוחזר לה?

<ורוניקה בירמן: זאת שאלה שצריכה להיות מופנית לבית המשפט, למחוקק.

<ורוניקה בירמן: אני חושבת שלא, אבל אני פה לא באה לשפוט, אני באה לספר סיפור.

<ורוניקה בירמן: אני חושבת שזה משהו שהוא בלתי יעלה על הדעת.

<ציון בן ציון: שלום, שמי ציון ואני בא מחברה שמספקת פלטפורמה.

רחל עזריה: אתה מהנפגעים?

<ציון בן ציון: אני לא מהנפגעים.

רחל עזריה: רגע, אנחנו רוצים לסיים את הנפגעים.

רחל עזריה: יש פה עוד מישהו מהנפגעים או מייצג נפגעים?

חיים ילין: או שיש נפגעים או שיש פוגעים, אני לא מכיר משהו אחר.

<קריאה: לכאורה לכאורה, פוגעים לכאורה.

<ציון בן ציון: כמו שאמרתי, אני מחברה שמספקת פלטפורמה.

<ציון בן ציון: אני פעם ראשונה, אז תרשו לי, אני קצת מתרגש.

<ציון בן ציון: לבי עם הנפגעים שנפגעו, אני מבין את הכאב של כל אחד מהם, אני בא מכיוון אחר של נפגע.

<ציון בן ציון: אני עובד בחברה, אני אבא לשלושה ילדים, בן 44.

<ציון בן ציון: יש לי ילד בעל צרכים מיוחדים.

<ציון בן ציון: אני עובד בחברה הזאת כבר כמעט חמש שנים.

<ציון בן ציון: אני באתי להילחם על מקור הפרנסה שלי, כי זה מקור הפרנסה היחיד שהסכים לקבל אותי.

<ציון בן ציון: אני בסך הכול אב בית, אב בית וקניין, לא מעבר לזה.

<ציון בן ציון: אין לי מושג, אני לא רוצה להיכנס לנושא, שאני לא מבין בו ולא יודע, אבל אני כן יודע שאני צריך לפרנס שלושה ילדים, יש לי משכנתא, ואני כל יום חי בהישרדות.

<ציון בן ציון: יש אנשים שיש להם הישרדות יום יומית מבחינת כסף, חובות, הימורים, מה שלא יהיה.

<ציון בן ציון: אני חי כל יום בהישרדות חדשה, הישרדות איך אני גומר את החודש, ואני לא מרוויח כמו שכולם חושבים בחברת היי-טק, זה לא.

רחל עזריה: מה תפקידך?

<ציון בן ציון: אב בית וקניין, לא מעבר לזה.

<ציון בן ציון: אב בית, מה עושה אב בית?

רחל עזריה: אתה עושה את האחזקה.

<ציון בן ציון: אחזקה, מטפל בקניות, לא מעבר לזה.

<ציון בן ציון: אני עובד בחברה, החברה מספקת פלטפורמה, לא מעבר לזה, אני לא יודע מה.

רחל עזריה: אתה אב בית.

<ציון בן ציון: אבל חשוב לי שתביני שכאשר אתם הולכים לדבר מה לעשות עם החברות הללו, יש עוד אנשים שנמצאים בצד השני, ואת זה צריך להבין.

רחל עזריה: אז בוא אני אגיד לך – אל"ף, אני בטוחה שאם החברה היא חברה שיודעת לפעול, היא תדע לפעול גם בתחומים אחרים.

רחל עזריה: אני בטוחה שאתה תהיה מוגן בתוך כל האירוע הזה.

רחל עזריה: אני אפילו קצת מצטערת, אני חייבת לומר, שהטריחו אותך והביאו אותך לדיון הזה.

רחל עזריה: בעיניי, לא יכול להיות שבסוף הדיון הוא מולך.

רחל עזריה: אני ממש מרגישה, שזה כמעט לא הגון.

רחל עזריה: אני מתנצלת שאתה צריך לבוא ולדבר, וגם להרגיש מאוים בעניין מקום העבודה שלך – אני לא חושבת שזה צריך להיות הדיון עכשיו.

רחל עזריה: אני גם חושבת שזו שיטה ידועה ולא הגונה, בעיניי, לשסות חלשים בחלשים.

רחל עזריה: יושבים פה אנשים ומספרים שאנשים איבדו את כל הכסף שלהם והתאבדו, ואז בעצם אתה מגיע ואתה אומר שאתה חושש למקום העבודה שלך.

רחל עזריה: העולם לא בנוי מאחד מול השני.

רחל עזריה: אנחנו ביחד פועלים לעשות את העבודה הטובה שאנחנו צריכים לעשות.

רחל עזריה: אני מודה לך על הדברים, אבל אני בעצם מתנצלת – אני לא יודעת בשם מי – על זה שבכלל ביקשו ממך לבוא ולהשמיע את הדברים האלה.

רחל עזריה: אני מאחלת לך שאתה תגדל את הילדים שלך בטוב.

רחל עזריה: אני בטוחה.

רחל עזריה: תודה לך.

<ציון בן ציון: תודה, סליחה.

רחל עזריה: תודה רבה.

<משה אברהמי: גברתי, הוא לא היחיד שהגיע מטעם החברה, רק שהוא לא היה אמור לדבר בשלב הזה.

רחל עזריה: הוא נרשם כנפגע.

רחל עזריה: אברהם ווליצקי, מה תפקידך?

רחל עזריה: אתה גם עובד?

<אבי ווליצקי: עובד לשעבר.

<אבי ווליצקי: לפני שאני מדבר, יש פה נפגע, הוא פשוט לא מדבר עברית, אז אני אתרגם.

<נחום יוסף פרידמן: (נושא דברים בשפה האנגלית.

<נחום יוסף פרידמן: )

<אבי ווליצקי: הוא אומר שהוא עבד בתחום שנתיים.

<אבי ווליצקי: תהליך הגיוס שלו היה מאוד קל, חבר שלו אמר לו שהוא עובד כמנהל תיק השקעות והציע לו לבוא לעבוד.

<אבי ווליצקי: מהיום הראשון שהוא התחיל לעבוד שם הוא התחיל להתקשר ללקוחות, התחיל לשכנע אותם להשקיע.

<אבי ווליצקי: הוא אומר שיש שני סוגי השקעות, והוא דיבר רק על אחד מהם.

<אבי ווליצקי: כשהוא התקשר ללקוחות, הוא אומר שהיה מותר לו לשקר, היה מותר לו להבטיח, היה מותר לו להגיד את השם שלו ואת השם של החברה.

<אבי ווליצקי: אפילו הציעו לו שהדבר הנכון זה להבטיח ולשקר.

<אבי ווליצקי: יש שני דרכים להרוויח כסף בתור עובד בחברה, האחד שהוא ציין כרגע – ככל שלקוח מפקיד כסף, הוא מקבל אחוזים על ההפקדה, לא משנה אם הלקוח מפסיד או מרוויח את הכסף.

<אבי ווליצקי: השיטה השנייה להרוויח את הכסף בתור עובד בחברה זה להרוויח לפי כל טרנסקציה שקורית בין המשקיע, האדם ש"שם" את הכסף שלו, לבין החברה.

<אבי ווליצקי: כלומר, אם אני מציע שהמניה תעלה, אני עכשיו משלם על ההצעה הזאת.

<אבי ווליצקי: אם אני מציע שהיא תפסיד, אני גם משלם על זה.

<אבי ווליצקי: דבר שני הוא אומר שזה היה כל כך רגיל עבורם לשקר ולהרגיש בנוח עם זה, וזה משהו שממש הפחיד אותו.

<אבי ווליצקי: הוא ראה שכל האנשים שהיו בגיל שלו עשו את זה.

<נמרוד אסיף: יש פה לקוח מצרפת שמוכן לדבר בסקייפ, השאלה אם אתם מוכנים לשמוע אותו.

רחל עזריה: כן, אני אאפשר את זה.

<יוסי הרצוג: אפשר אחד מהצד השני?

<יוסי הרצוג: ייגמר הדיון.

רחל עזריה: אל"ף, זה דיון ראשון.

רחל עזריה: זאת פעם שנייה שאתה מתפרץ, ואמרנו שיש כללים, וכן – אנחנו לא רוצים לשמוע בצורה רנדומלית ואנחנו רוצים לסיים ולעבור לשמוע אתכם כמו שצריך.

רחל עזריה: כן, נסיים לשמוע, וזה לא הדיון היחיד שיהיה, אז אל חשש.

רחל עזריה: בזמן שהוא עובד על הסקייפ, תמשיך בינתיים.

<אבי ווליצקי: אני קודם כל אציג את עצמי, שמי אבי ווליצקי, אני כיום מנהל פיתוח בסטרטאפ.

<אבי ווליצקי: שמו של הבחור הקודם נחום פרידמן.

<אבי ווליצקי: אני בן 21, מנהל פיתוח בסטרטאפ, השתחררתי לפני כשנה.

<אבי ווליצקי: מיד אחרי השחרור שלי קיבלתי הצעה מאוד מפתה לעבוד בתחום – איסוף סייבר אפשר לקרוא לזה, והלכתי לעבוד שם.

רחל עזריה: ככה היה כתוב במודעה – איסוף סייבר?

<אבי ווליצקי: פורנזיקס, איסוף וניתוח איומי סייבר.

<אבי ווליצקי: הרבה מאוד אנשים פנו אלינו ורצו שנשנה את המודל העסקי שלנו לאיסוף נתונים לגבי אנשים.

<אבי ווליצקי: כששאלנו אותם למה כדי להבין מה היתרון שלהם, כולם אמרו שזה יתרון ללידים.

<אבי ווליצקי: לידים זה מספר טלפון או אי-מייל, או יכול להיות כל דבר שהחברה אוספת על אדם כדי להתקשר אליו ולשכנע אותו להצטרף לחברה.

<אבי ווליצקי: זה לא רק באופציות בינאריות, זה משהו שקורה בכל תחום המרקטינג, וזה לגיטימי.

<אבי ווליצקי: המידע שרצו שנאסוף זה מידע יחסית רגיש, בעיקר מרשתות חברתיות.

<אבי ווליצקי: ביקשו מאתנו גם לאסוף מידע כמה שיותר בצד האפור, אם זה סיסמאות או כל מיני דברים אחרים.

<אבי ווליצקי: כמובן שאמרנו לא, מה שאני מספר זה מה ביקשו מאתנו.

<אבי ווליצקי: בנוסף, יצא לי כמה פעמים לקבל הצעות לבניית פלטפורמות בגלל שעבדתי בתחום הזה, אחרי שישבתי ודיברנו על פלטפורמות, הרבה מאוד מהפרמטרים שרצו שנשים שם או כל מיני כללים, היו הרבה כדי לשנות את החוק של המסחר ולהגיד, כמו שאמרו פה: כשהלקוח מרוויח 70%, תתחילו לעשות את הדבר הזה או בואו תבנו משהו שנגיד שעכשיו המניה הזאת שווה משהו אחר, למרות שהמידע נאסף ב-live משוק המניות.

<אבי ווליצקי: אלה דברים שקרו הרבה פעמים והצעות הכסף הן כל כך מפתות, שקשה להגיד לא.

<אבי ווליצקי: בניית פלטפורמה כזאת זה בערך 500,000 שקל לבין מיליון.

<אבי ווליצקי: השכר של מתכנת בתחום האופציות הבינאריות יכול להגיע ל-40,000 שקל בחודש, וכחייל משוחרר זה מאוד מפתה.

<אבי ווליצקי: בכל מקרה, אני הפסקתי לעבוד שם אחרי כשלושה חודשים, אבל אלה הדברים שקרו ביום יום.

רחל עזריה: תודה.

<ניק פרנק: (נושא דברים בשפה האנגלית.

<ניק פרנק: )

<אבי ווליצקי: ניק מסביר שבתחום מאוד קשה לסרב להצעת עבודה.

<אבי ווליצקי: כל הצעירים שמתחילים את התהליך שלהם בהיי-טק במיוחד באזור תל אביב, במיוחד עולים חדשים שעדיין לא מכירים את עולם לא האופציות ולא ההיי-טק הישראלי ורגילים לתנאי עבודה שונים לגמרי, באים ומצפים לאיזשהו צפי שכר שהוא די נורמלי.

<אבי ווליצקי: החברות הבינאריות מציעות הרבה יותר כסף, ומאוד קשה למתחילים האלה, במיוחד לעולים החדשים, להגיד לא.

<אבי ווליצקי: שוב, הוא אומר שקשה לעולים חדשים בישראל, גם מבחינת עבודה, ולכן הצעה כזאת היא מאוד מאוד מפתה, והם צריכים את זה.

<אבי ווליצקי: הם עולים חדשים, עדיין לא מבינים את השפה.

<אבי ווליצקי: הוא אומר שהדרך לתקן את זה היא לספק בתי ספר ללימוד תכנות, ללימודי הנדסה לצעירים האלה, כך שלא יתפתו לעבוד בחברות בינאריות.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: בבקשה, יוסי הרצוג, עוסק באופציות בינאריות.

<יוסי הרצוג: תודה רבה, סוף סוף.

רחל עזריה: סליחה אדוני, ההערה הזו לא במקומה.

רחל עזריה: אנחנו יושבים פה 50 איש בחדר.

<יוסי הרצוג: אבל אנשים אומרים עלי scam, scam, scam, זה קשה לי לשמוע את זה.

רחל עזריה: אדוני, מה לעשות, זה חלק מהחיים.

<יוסי הרצוג: קשה לי, סליחה, אני מתנצל.

רחל עזריה: אני מבקשת קודם לשמוע את הנציג מצרפת, אני מבינה שהוא הצליח לארגן את זה.

<נמרוד אסיף: הוא לא לקוח שלי.

<נמרוד אסיף: אם אמרתי לקוח, טעיתי בלשוני.

<נמרוד אסיף: על כל פנים, זה לקוח צרפתי, ויש לנו פה עורכת דין דוברת צרפתית, שהיא תוכל לתרגם.

<נמרוד אסיף: (נפגע מצרפת נושא דברים בשפה הצרפתית.

<נמרוד אסיף: )

<דבורה אביטבול: הוא מכר את הבית שלו ויצרו אתו קשר שני אנשים שהציגו את עצמם כאנשים שיכולים לעזור לו להשקיע את הכסף ושהחברה שוהה בקפריסין.

רחל עזריה: הוא מכר את הבית בלי קשר, ואז היה לו כסף.

<דבורה אביטבול: וגם עם רישיון, כי בקפריסין בזמנו אפשר היה לקבל רישיון עם הצגת דרכון צרפתי.

<דבורה אביטבול: כל פעם הדרישות להשקעה היו עוד יותר גבוהות: אתה צריך להשקיע כדי לקבל יותר רווחים, כי בהתחלה זה מתחיל בסכומים קטנים.

<דבורה אביטבול: ברגע שרואים בונוסים, זה אומר שהצליחו בשידול ולשכנע לקוח להשקיע עוד יותר.

<דבורה אביטבול: הוא הפסיק לעבוד לאחר הצעתם, כדי להשקיע את כל הזמן שלו בטרייד-אין, אז הוא היה בקשר הדוק עם החברה הזאת, והוא השקיע יום ולילה בפלטפורמת טרייד-אין.

<דבורה אביטבול: זה הגיע עד כדי כך שהמנהל של החברה רצה להיות ביחסי אמון עם הלקוח, שהוא הגיע לכפר שבו הוא גר בצרפת, ושם התחילו יחסים מאוד חבריים עם מנהל החברה.

<דבורה אביטבול: הוא השקיע הון השקעה – במקור זה היה 74,000 יורו, ועם כל הבונוסים והרווחים, הוא הגיע מעבר ל-200,000 יורו.

<דבורה אביטבול: כשהוא ביקש למשוך קצת כסף, סכום מאוד צנוע של 2,900 יורו, סירבו לחלוטין, ואז כבר היה ניתוק כל קשר עם החברה.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לסיים, משפט אחרון.

<דבורה אביטבול: הוא ניסה להתאבד לא מזמן.

<דבורה אביטבול: הוא הפסיד את כל הכסף.

<דבורה אביטבול: קיבלתי אותו במשרד, כי הוא לקוח שלי.

<דבורה אביטבול: הכנו מכתב התראה עם כל ההוכחות, הוא הגיע במיוחד פיסית לישראל עבור זה.

<דבורה אביטבול: הצלחנו לאתר את מקום העבודה ומסרנו את המכתב למנהלים שהוא מכיר היטב.

<דבורה אביטבול: העניין שלא כל כך ברור לו, למה אנחנו לא מצליחים לתפוס את האנשים, לעצור אותם ולהתחיל כבר בחקירות ובעיקולים כדי לנטרל את התופעה, כי הוא אומר שהוא לא הקורבן היחיד בתופעה הזאת.

רחל עזריה: תודי לו בשמנו.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: קודם כל, חשוב לומר שאנחנו ממשיכים את הדיון ביום רביעי, זאת אומרת – אלה דיונים שאינם מנותקים אחד מהשני.

רחל עזריה: יש שישה דוברים מתחום האופציות הבינאריות, אנחנו ניתן לכל אחד שתי דקות, וביום רביעי תוכלו להמשיך.

רחל עזריה: בבקשה, יוסי הרצוג בבקשה.

<יוסי הרצוג: הכנתי דף ורבע של שלוש דקות, עבדתי על זה שבוע שלם, לא ישנתי בלילות.

רחל עזריה: פשוט תתחיל לדבר, במקום לספר על הדף ורבע.

<יוסי הרצוג: לגבי הסיפור המזעזע שוורוניקה בירמן סיפרה על הלקוחה האמריקנית, חבל שהיא לא סיימה את הסיפור שהלקוחה קיבלה את כל הכסף ושלחה מכתבי תודה לברוקר, והעובדים שעשו את זה, שהיו למעשה עובדים של החברה שלי, פוטרו באותו יום, ואפילו שקלתי להגיש על זה תלונה במשטרה.

<יוסי הרצוג: אז חבל שהסיפור לא הלך על הסוף.

רחל עזריה: רגע, אמרת שהכנת בבית שבוע שלם נאום.

רחל עזריה: תגיד את מה שהכנת.

רחל עזריה: אתה מבקש יותר משתי דקות.

<יוסי הרצוג: דיברו פה אנשים 25 דקות, שהם לא קשורים.

<יוסי הרצוג: לי הולכים לסגור את העסק, ואני לא יכול לדבר שלוש דקות?

רחל עזריה: אתה בהחלט מוזמן לדבר שלוש דקות, דבר שלוש דקות.

<יוסי הרצוג: יש לך איזה משהו נגדי כאילו?

רחל עזריה: לא, יש פשוט ביום רביעי דיון המשך.

רחל עזריה: אני מבינה שזה מאוד מטריד אותך - - -

<יוסי הרצוג: רק אומר דבר אחד, שגם ב-day trading אפשר לקנות ולמכור מניה ב-30 שניות, אבל לא משנה.

רחל עזריה: אדוני, אני פתחתי ואמרתי שכולם יוכלו לדבר.

רחל עזריה: אני מבינה מתחילת הדיון, שאתה מאוד מוטרד מהדיון הזה, ולכן חשוב לי לתת לך לדבר.

רחל עזריה: לכן לפני שפתחת ודיברת, אני אמרתי שזה השלב הראשון של הדיון ויהיה המשך ביום רביעי, ועדיין אמרתי: בוא תדבר שתי דקות.

רחל עזריה: אתה אומר שהכנת בבית שלוש דקות, אני אומרת: אין בעיה, דבר שלוש דקות, ואז אתה מתחיל להעיר לכל הדוברים.

רחל עזריה: אז תקריא את השלוש דקות, נדבר שוב ביום רביעי.

רחל עזריה: בבקשה.

<יוסי הרצוג: שלום.

<יוסי הרצוג: אופציה בינארית היא מוצר פיננסי מאושר רגולטיבי ולגיטימי במדינות העולם המפותח, כגון: ארצות הברית, אירופה, אוסטרליה, יפן ועוד.

<יוסי הרצוג: זה אינו הימור.

<יוסי הרצוג: במדינות אלו, הימורים הם לגיטימיים, חוקיים ומפוקחים על ידי רגולטור שאינו פיננסי ומיועד לתחום ההימורים.

<יוסי הרצוג: אופציות בינאריות במדינות אלו מפוקחות על ידי הרגולטור הפיננסי של אותה המדינה, ולא על ידי הרגולטור של ההימורים, מה שמוכיח מעבר לכל ספק כי מדובר במוצר פיננסי לגיטימי, ולא הימור; למעט בריטניה, אתה צודק.

<יוסי הרצוג: החוק המוצע אינו עומד בזכויות היסוד הבסיסיות של חופש העיסוק וכבוד האדם וחירותו.

<יוסי הרצוג: המחוקק האוסטרלי קבע, כי מסחר באופציות בינאריות הוא חוקי באוסטרליה.

<יוסי הרצוג: במידה ואתן שירותים לברוקר אוסטרלי מישראל, אני מלבין הון?

<יוסי הרצוג: ואם אני בעלים של חברה עם רישיון למסחר באופציות בינאריות בקפריסין, חברה שרשאית לתת שירות באופציות בינאריות לכל תושבי האיחוד האירופי, במידה ואתקשר לחברה שלי בקפריסין מישראל ואתן הוראות לעובד, אשב שנתיים בכלא?

<יוסי הרצוג: בארצות הברית מסחר באופציות בינאריות הוא כלי פיננסי לגיטימי על פי החוק ומפוקח על ידי הרשות לניירות ערך.

<יוסי הרצוג: דרך אגב, מנכ"ל הבורסה בתל אביב לשעבר, הוא הקים את הדבר הזה בארצות הברית.

<יוסי הרצוג: אם יש לי חברת פרסום ואעצב לברוקר אמריקני מודעה או לוגו מישראל, אני עבריין?

<יוסי הרצוג: ביפן מאשרים מסחר באופציות בינאריות כבר שנים רבות על פי החוק וברישיון הרגולטור המקומי.

<יוסי הרצוג: במידה ואני בעלים של חברת טכנולוגיה מדימונה ואתכנת לברוקר יפני תוכנת מסחר מתקדמת ללקוחותיו, אני פושע?

<יוסי הרצוג: באמת, ולמה?

<יוסי הרצוג: יוקום גורמת נזק לישראל כי לקוחות מפסידים כסף באופציות בינאריות?

<יוסי הרצוג: למדינות שהחליטו כי המסחר חוקי ולגיטימי, אין בעיה שאזרחים יפסידו את כספם באופציות בינאריות?

<יוסי הרצוג: שמעתי שבלאס וגאס אוסרים על כניסת ישראלים לקזינו, כי כולם מפסידים וזה פוגע בתדמית ארצות הברית בישראל.

<יוסי הרצוג: ואם אני כישראלי רוצה לפתוח חשבון השקעות בחברה לאופציות בינאריות באוסטרליה, בארצות הברית או ביפן, הרגולטור המקומי אוסר זאת?

<יוסי הרצוג: הבנק לא ייקח את הכסף בכדי לדאוג שלא אפסיד?

<יוסי הרצוג: לא אני קבעתי, כי מסחר באופציות בינאריות הוא מוצר פיננסי לגיטימי בעולם.

<יוסי הרצוג: האם כנסת ישראל תקבע בעבור אותן המדינות מה לגיטימי ומה לא?

<יוסי הרצוג: האם נאסר בישראל המסחר באופציות מעו"ף ללקוחות פרטיים, כי כולם מפסידים ובמיליארדים?

<יוסי הרצוג: האם הוועדה יכולה לבקש את הנתונים מהבנקים ומהבורסה?

<יוסי הרצוג: איך ולמה לאסור עלי לפעול ולקחת את פרנסתן של אלפי משפחות?

<יוסי הרצוג: בגלל שיש טענות לכאורה שנעשו דברים לא כשרים על ידי יחידים מאלפי העובדים בתחום?

<יוסי הרצוג: בבנקים, בחברות ביטוח וחברות ציבוריות לא היו מעשים פליליים, לצערנו?

<יוסי הרצוג: הכתימו את כולם?

<יוסי הרצוג: סגרו את הבורסה להנפקות?

<יוסי הרצוג: אגב, זה חברות ציבוריות.

<יוסי הרצוג: אסרו על הבנקים ועל חברות הביטוח לפעול?

<יוסי הרצוג: בגלל שלכאורה נגרם נזק לישראל בעולם?

<יוסי הרצוג: אפשר לקבל הוכחות לכך?

<יוסי הרצוג: בוא ונעשה סקר, מה גורם יותר נזק לתדמית ישראל בעולם, ההתנחלויות או יוקום תקשורת?

<יוסי הרצוג: ונניח שהחלטתם לתפארת מדינת ישראל, שאני צריך לסגור את החברה שלי, לא מגיע לי פיצוי?

<יוסי הרצוג: יוקום קיימת 17 שנה, מייצאת שירותים לברוקרים ואופציות בינאריות בהיקף של מאות מיליוני שקלים משנת 2005, העסיקה 513 עובדים שונים, שאני גאה בהם מאוד, ושילמה מס הכנסה וביטוח לאומי בתקופה הזו בסך של 24 מיליון ו-626,075 שקלים.

<יוסי הרצוג: ומי ישלם את הנזקים ואת עלויות הסגירה שיהיו ליוקום והתביעות העלולות להגיע מהפרת הסכמים עם לקוחות ועם ספקים?

<יוסי הרצוג: גם למגדלי החזירים ניתן פיצוי כשחוקק החוק הסוגר את עסקיהם.

<יוסי הרצוג: אני מציע לכם לעשות שינויים בחוק, כאשר יהפכו אותו לחוקתי וקביל.

<יוסי הרצוג: כדי לפגוע בחופש העיסוק, חייבים לעשות זאת לטובת הכלל או לתכלית ראויה.

<יוסי הרצוג: תכלית ראויה אינה לשלוח אלפי ישראלים ומאות חברות ישראליות מהתחום למעגל האבטלה.

<יוסי הרצוג: תכלית ראויה אינה לשלוח אלפי ישראלים ומאות חברות לפעול במדינות אחרות בעולם, אשר מרשות לאזרחיהן לסחור באופציות בינאריות.

<יוסי הרצוג: תכלית ראויה אינה לגרוע מהמדינה מיליארדי שקלים ממסים ומיליארדי דולרים מכספי ייצוא שירותים.

<יוסי הרצוג: תכלית ראויה אינה לחוקק חוק שערורייתי, האומר למעשה לעולם, שמדינת ישראל אינה יכולה לתת שירותים למוסדות בתחום הפיננסי, מכיוון שאלפי העובדים הישראלים בתחום הם נוכלים ופושעים, ורק מדינות מחוץ לישראל יכולות לתת שירותים אלו.

רחל עזריה: אוקי.

רחל עזריה: תודה.

<יוסי הרצוג: מה היה קורה, אם יפן, אוסטרליה או ארצות הברית או קפריסין היו מחוקקות חוק, שבו מתאפשר לכל אזרח מכל מדינה בעולם לתת שירותי עזר פיננסיים לבתי ההשקעות וברוקרים במדינותיהם ואוסרת על המתגוררים בישראל לתת שירות זה?

<יוסי הרצוג: אמות הספים של הבית הזה היו מזדעזעות מזעקות - - -

רחל עזריה: סליחה אדוני, תפסיק בבקשה.

רחל עזריה: חיים, אם אתה יוצא, זה עניין שלך.

רחל עזריה: תודה רבה, תם הזמן.

<יוסי הרצוג: משפט אחרון.

רחל עזריה: אין משפט אחרון, אתה נואם פה לא שתי דקות ולא שלוש דקות.

<יוסי הרצוג: אחרון.

<יוסי הרצוג: וגם אם נניח כי התכלית היא ראויה, והיא לא, לא ניתן לפגוע בקניינו של הפרט, ואם פוגעים, חייבים לפצותו.

<יוסי הרצוג: תודה רבה לכם.

רחל עזריה: תודה לך.

רחל עזריה: בבקשה, משה אברהמי.

<משה אברהמי: אני משה אברה

<משה אברהמי: מי מחברת ספוט אופשן, חברת טכנולוגיה, שלמעשה מפתחת את מערכות המסחר למסחר באופציות בינאריות.

<משה אברהמי: אני מנהל כספים בחברה.

<משה אברהמי: מקריאת החוק, יש שם כמה בעיות, ואני אתמקד בדברים שנוגעים לתחום הפעילות שלנו, שזה פיתוח טכנולוגי בישראל.

<משה אברהמי: על פניו, לפי איך שהחוק הזה כרגע מוצע, חברות טכנולוגיה שעובדות בארץ, לא יכולות לפתח תוכנה בתחום הזה.

<משה אברהמי: אני לא מכיר שום מקרה בחקיקה הישראלית, שבו נאסר על חברת טכנולוגיה לעבוד, חברת פיתוח טכנולוגי.

<משה אברהמי: מה, בתחום הפורקס לא מפתחים טכנולוגיה בארץ?

<משה אברהמי: להם מותר?

<משה אברהמי: אנחנו שמפתחים טכנולוגיה בתחום הפיננסים ואופציות בינאריות, אסור לנו לפתח תוכנה?

<משה אברהמי: הרי לא יעלה על הדעת.

<משה אברהמי: אלה דברים הזויים.

<משה אברהמי: יתרה מזאת, הטכנולוגיה שאנחנו מפתחים – עלו פה בדיון לא מעט טענות על, נקרא לזה אי-כשרות המערכות.

<משה אברהמי: מערכות המסחר שיש לנו הן מהימנות, הן אחידות לכולם, הפקיעה היא בהתאם לשערים של ספקי פידים מובילים, כמו רויטרס לאורך הפלטפורמה.

<משה אברהמי: אנחנו כחברת פלטפורמה, אין לנו שום קשר ללקוח קצה, זה אומר לסוחרים.

<משה אברהמי: הלקוחות שלנו הם רק הברוקרים, ואנחנו לא יודעים מי הסוחרים.

<משה אברהמי: לא יעלה שבא המחוקק ואומר: אתה חברה טכנולוגית, לא יכול לעבוד בארץ, ואם אתה תעבוד, אתה תהיי צפוי לעונשים כאחרון הפושעים.

<משה אברהמי: זה לא הגיוני.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: רונן סלומון, איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

<רונן סולומון: אני לא מהנפגעים לא מהצד הזה ולא מהצד הזה.

רחל עזריה: אנחנו יודעים.

<רונן סולומון: אני רוצה להבהיר את התמונה.

<רונן סולומון: יש היום שש זירות סוחר, שקיבלו רישיון מהרשות לניירות ערך והן פועלות בישראל.

<רונן סולומון: הן מפוקחות, מבוקרות, ככה שאין איתן פה בעיה, וגם אם נאמרו פה בעיות לגבי זירות לא מפוקחות שפועלות בישראל, אני חושב שזה משהו שהפנינו גם לרשות לניירות ערך, שיש זירות – ואנחנו יודעים על כך – שפועלות בישראל בלי רישיון, ולמעשה אפילו פוגעות בנו, בחברות שטרחו והוציאו רישיון.

<רונן סולומון: אני יודע שהרשות עושה כל מיני מאמצי אכיפה ופיקוח, אני מקווה שיעשו יותר, אבל זה כבר משהו אחר.

<רונן סולומון: לגבי הצעת החוק ומה בדיוק מפריע לנו כאן, כמו שאמרתי, אין לי נגיעה לכאן או לכאן.

רחל עזריה: יש זמן קצר, דבר בלי התנצלויות.

<רונן סולומון: במסגרת השלוש דקות.

רחל עזריה: לא שלוש דקות, שתי דקות, סיימת אחת.

<רונן סולומון: אני אדבר זריז.

<רונן סולומון: אמר פרופ' האוזר, שהוא רוצה להכין את החוק אך ורק על אופציות בינאריות, אבל עדיין יש כאן איזושהי הערה באחד הסעיפים, להשאיר סמכות לרשות לגבי כל מסחר במכשיר פיננסי אחר שקבע השר.

<רונן סולומון: אני קורא לזה מעין הכנה למזגן, כלומר: אם רוצים לפסול מכשיר כזה או אחר, זה צריך להיות בחקיקה; לא לבוא ולתת סמכות כללית.

רחל עזריה: זה בהערות לחוק עצמו, זה לא עכשיו לדיון הפותח.

<רונן סולומון: מבחינתנו, ההערה היחידה שלגבי כל מכשיר פיננסי כזה או אחר, זה צריך להיות בחקיק.

<רונן סולומון: ה

רחל עזריה: כשנגיע לשלב ההקראה על נוסח החוק, אנחנו נתייחס להערה הזו, בסדר.

רחל עזריה: תודה רבה.

<דבי כחל: אני יועצת משפטית בחברת אי טורו.

<דבי כחל: חברת אי טורו היא חברת מסחר, היא רשת חברתית להשקעות.

<דבי כחל: מעולם לא הצענו, ואנחנו לא מציעים אופציות בינאריות.

<דבי כחל: באנו לתמוך ולתת רוח גבית לחוק, ולהסביר מעט על השוני ולמה אנחנו חושבים שהחוק חשוב, ראוי ומידתי.

<דבי כחל: אנחנו חברת היי-טק פינטק מובילה, 370 עובדים בעולם, 250 בישראל, 50% מכוח האדם שלנו מהנדסים ומפתחים, אנחנו מספקים עבודה להרבה אנשים, משלמים מסים, זכינו בהרבה פרסי חדשנות.

רחל עזריה: ולמה החוק נוגע אליכם?

<דבי כחל: בנוסח הקודם החוק נגע אלינו.

<דבי כחל: רצינו לומר שההבחנה שנעשתה בתיקון ובצמצום של החוק היא מידתית והיא ראויה.

<דבי כחל: יש פה פלטפורמות שעובדות באופן חוקי, תחת רגולטורים כמו FCA ועוד רבים אחרים מובילים באירופה.

<דבי כחל: אנחנו פועלים לפי הסטנדרטים הכי גבוהים, אנחנו חושבים שההבחנה שנעשתה בחוק היא מידתית, והיא מבחינה בדיוק בין הגופים שפועלים בצורה לגיטימית וראויה שפועלים באופן אחר.

<דבי כחל: אנחנו שואפים להנגיש ולקדם עבור האזרח הפשוט את עולם ההשקעות המורכב, מציעים מגוון של נכסים, מגוון אופציות השקעות, קצרות טווח וארוכות טווח, שום דבר לא נמדד לא בשניות ולא בדקות, ואין לו מועדי פקיעה, ועל כך עומדים על ההבדל בין העולמות של הבינאריות, שבאמת האופי שלהם הוא ספקולטיבי ושונה.

רחל עזריה: זאת תשובה לחיים ילין, על ההבדל בזמנים.

<דבי כחל: ולכן הקולות שעלו פה ודיברו טיפה על הנוסח הקודם של החוק ועל הפורקס, ההבחנה היא מאוד מאוד חדה והיא מאוד ברורה.

<דבי כחל: החוק שונה, ההתנהלות שונה.

<יוסי הרצוג: פורקס אי אפשר לעשות לשתי שניות, להיכנס ולצאת?

<דבי כחל: כן, אבל זו בחירה שלך, ולא - - -

<יוסי הרצוג: גם באופציות אפשר - - -

רחל עזריה: סליחה אדוני.

<יוסי הרצוג: אבל נאמרים דברים לא נכונים.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: כי אתה אחראי שכל הדברים שייאמרו בכל דיון בכנסת יהיו דברי אמת?

רחל עזריה: לא, זה לא תפקידך.

<יוסי הרצוג: בפורקס אפשר להיכנס ולצאת אחרי שנייה.

<יוסי הרצוג: באופציות בינאריות אפשר בשבוע - - -

רחל עזריה: סליחה אדוני, אתה מגזים לגמרי.

<יוסי הרצוג: אני לא מגזים, אני אומר אמת.

רחל עזריה: כן, אתה מגזים, ואתה לא תדבר בדיון הבא אם תמשיך ככה.

<יוסי הרצוג: לא רוצה לבוא לדיונים, ניפגש בבג"ץ.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: דורון קורוץ, בבקשה.

<דורון קורץ: אני מאיגוד תעשיות החדשנות ועתירות הידע, לשעבר איגוד תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה.

<דורון קורץ: ראשית, אני לא מייצג פה חברה ספציפית ולא דברים מהסוג הזה.

<דורון קורץ: בדומה לעמיתי מלשכות המסחר, אנחנו בעד הצעת החוק בלשונה הנוכחי.

<דורון קורץ: הסיבה שהגעתי כי הגבנו להצעת החוק הראשונית.

<דורון קורץ: חששנו, לאור פניית מספר חברות אלינו מתעשיית הפינטק – ויש בתעשייה הזאת, החל מחברות רב-לאומיות שהקימו פה מרכזים בארץ, כמו: סיטי, ברקלי'ס, ג'יי פי מורגן ואחרים, ועוד חברות שעוסקות בצד החוקי והמאושר, וחלילה בהונאה.

<דורון קורץ: לכן הגבנו במקור.

<דורון קורץ: אנחנו תומכים בהצעת החוק הזו, ואין לי מה להוסיף יותר.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: פרופ' האוזר, אתה רוצה לומר כמה מילים לקראת הסיכום?

<שמואל האוזר: תודה רבה לך, אני לא ארחיב במילים, אני חושב שמה שנאמר פה מדבר בעד עצמו.

<שמואל האוזר: אני ברשותך אבקש מהיועץ המשפטי של הרשות, אמיר וסרמן, רק להתייחס בדקה וחצי לדברים שנאמרו.

<אמיר וסרמן: אני רק אנסה להסביר בצד המשפטי, למה אנחנו צריכים את החקיקה הזו, וזה עונה גם לשאלה שהיתה לך ואולי לחבר הכנסת ילין.

<אמיר וסרמן: בדיני ניירות ערך יש עיקרון התחולה הטריטוריאלית.

<אמיר וסרמן: הדוגמה המוכרת ביותר היא חברה ישראלית, שמנפיקה בחו"ל.

<אמיר וסרמן: חברה כזו תהיה כפופה לדיני ניירות ערך בחו"ל, ולא לדיני ניירות ערך בישראל, למרות שיכול להיות שההנהלה שלה יושבת כאן והמפעל נמצא כאן – כיוון שהיא מנפיקה בחו"ל והציבור שקונה את ניירות הערך נמצא בחו"ל.

<אמיר וסרמן: אותו עיקרון חל גם בתחומים אחרים, ולמעשה, בדיונים הארוכים שהיו על הסדרת זירות הסוחר בישראל, שנמשכו משנת 2009 – החוק היה ב-2010, ואחר תקנות ב-2014, כלומר שנים ארוכות מאוד, שבהן התאמצנו להסדיר את התחום בישראל.

<אמיר וסרמן: לא עלה הנושא של הסדרת זירות שפועלות כלפי חו"ל, בגלל אותו עיקרון, עיקרון התחולה הטריטוריאלית.

<אמיר וסרמן: העיקרון הזה לא אומר שחברות שפועלות בישראל כלפי חו"ל פטורות לחלוטין מאכיפה.

<אמיר וסרמן: הפתרון שלנו בדרך כלל לנושא הזה הוא שיתוף פעולה אכיפתי עם רשויות בחו"ל, כלומר הרשות הצרפתית או הרשות הבלגית בדרך כלל פונה אלינו ואומרת: נעשתה אצלנו עבירה, ולכן אנחנו משתפים איתה פעולה ומבצעים חיקורי דין.

<אמיר וסרמן: הבעיה היא שבתחום הזה זה לא מספיק.

<אמיר וסרמן: היקף התופעה הוא כל כך גדול, היקף התרמיות הוא עצום, ואנחנו לא יכולים להתמודד עם זה באמצעים הרגילים של שיתופי פעולה עם רשויות חו"ל.

<אמיר וסרמן: זו הסיבה שאנחנו מבקשים את הצעת החוק.

רחל עזריה: אני אסכם.

רחל עזריה: קודם כל, זה דיון ראשון.

רחל עזריה: ביום רביעי אנחנו נמשיך את הדיון.

רחל עזריה: אגב, כל מי שנרשם, דיבר.

<דוד הורוביץ: לא נכון.

רחל עזריה: מבחינתנו, מי שנרשם – דיבר.

רחל עזריה: אם מישהו לא נרשם, זו תקלה טכנית, ביום רביעי הוא ידבר.

רחל עזריה: מאוד חשוב לנו לשמוע את כולם.

רחל עזריה: גם מי שדיבר בקצרה, אם יהיה מעוניין להרחיב או אם תהיה מעוניינת להרחיב, ביום רביעי תינתן ההזדמנות לדבר כראוי.

רחל עזריה: אנחנו שמענו פה מקרים מאוד לא פשוטים, שאני חייבת לומר שגרמו לי לנוע באי-נוחות בכיסא בהקשר למה שאנחנו מפיצים, מה שאנחנו עושים כמדינת ישראל.

רחל עזריה: חשוב לי לומר שאני חושבת שמאוד חשוב שהמחוקק יתערב בעניין, כיוון שיש לזה השפעה על כל מדינת ישראל, גם על העניין של ההשקעות בפרט, ובכלל על האופי שבו המדינה שלנו מתנהל ומתייחסים אלינו, ולכן אני חושבת שאנחנו צריכים לייצר פתרון לעניין הזה.

רחל עזריה: אנחנו נמשיך את הדיון ביום רביעי.

רחל עזריה: הישיבה נעולה, תודה רבה לכל המשתתפים, צום קל לצמים.