ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 542, 2017-06-20 12:35

אלי אלאלוף: היום ה-20 ביוני 2017, כ"ו בסיון התשע"ז, השעה 12:35 ואני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בדיונים על הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 20), של חברת הכנסת מיכל רוזין שאני שמח לראות אותה אתנו.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<נעה בן שבת: אדוני, אני יכולה לציין כמה תיקונים שנעשו בעקבות הדיון הקודם, בעקבות שיחות שהיו גם אחרי הדיון, שוחחנו גם עם נציגי התאחדות החקלאים ואני מקווה שאני אומרת את השם הנכון, עם עורך דין רועי חיון מטעמם.

<נעה בן שבת: עלו כמה תיקונים שרצינו להציע בעקבות זאת.

<נעה בן שבת: דבר ראשון, ההתייחסות המפורשת לנושא של חשבון הבנק וההסכם, שזה היה הנוסח שרצינו להציע בדיון הקודם.

<נעה בן שבת: הדבר הזה ירד.

<נעה בן שבת: מה שנשאר כאן זה הנושא של קביעת תקנות, השר בהתייעצות עם שר הפנים ובאישור הוועדה יוכל לקבוע תקנות ולקבוע בהן דרכים מסוימות במקום הדרכים הקבועות, מתוך הדרכים הקבועות היום בסעיף 2 או בנוסף לדרכים האלה בהן אפשר יהיה לשלם את השכר.

<נעה בן שבת: זה במקרה של אפליקציה.

<נעה בן שבת: אמרו לנו שהייתה אפשרות של חברה בערבה ואולי הדרך הזאת תתאפשר.

<נעה בן שבת: דרכים אחרות שאפשר יהיה לקבוע.

<נעה בן שבת: בהתייחס להערות שנשמעו כאן לגבי העניין של התיעוד של תשלום השכר.

<נעה בן שבת: אם יימצא לנכון לקבוע תקנות בנושא הזה, תקנות בנושא התיעוד של תשלום השכר או הוראות אחרות לעניין התשלום.

<נעה בן שבת: זה תיקון אחד שמוצע לעומת הנוסחים הקודמים.

<נעה בן שבת: נושא נוסף, דבר שהבנו שיש בעיה.

<נעה בן שבת: הבנו שיש חשש מהנושא הזה של באיזה עבירות אנחנו מדברים.

<נעה בן שבת: אנחנו הרי מיקדנו.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על כך שיש היום סמכות לשלול היתר במגוון רחב של מקרים.

<נעה בן שבת: הצעת החוק ביקשה לשים את הדגש על עבירות מסוימות, עבירות חמורות, ולהבהיר את ההוראות גם בשלב של כתב אישום, גם בשלב של חקירה.

<נעה בן שבת: אני לא אומרת שזה לא דבר שאפשר לעשות גם היום, אבל לשים את הזרקור.

<נעה בן שבת: גם היום הסעיף הכללי שעוסק בכך הוא אמנם אומר הוראות כלליות ואחרי כן שם את הזרקור על עניינים כלליים.

<נעה בן שבת: הבנו שהחשש הגדול של החקלאים הוא שידובר על עבירות מאוד קלות או שייעשה שימוש והאצבע על ההדק תהיה קלה.

<נעה בן שבת: לכן מוצע כאן להבהיר כפרשנות, להגיד שאנחנו מדברים על עבירות חמורות.

<נעה בן שבת: הגדרה של עבירה חמורה היא אותן שלוש עבירות מחוק העונשין ו/או עבירה אחרת שמפאת חומרתה.

<נעה בן שבת: שוב, אנחנו מדברים על משהו שחוזר על עצמו.

מיכל רוזין: שווה ערך לעבדות וסחר.

<נעה בן שבת: כן, אבל גם מפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה מצדיקות למנוע את קבלת ההיתר להעסקת העובד הזר.

<נעה בן שבת: כמו שהבהרנו כבר בדיון הקודם, יש כאן התייחסות גם לנושא של בעל עניין במעסיק.

<נעה בן שבת: אנחנו לא מדברים על בעל זיקה באופן כללי אלא ממש מופיעה כאן הגדרה.

<נעה בן שבת: למען הנוחות גם הבאנו כאן את ההגדרה כפי שמופיעה בסעיף 62 לחוק שירות התעסוקה.

<נעה בן שבת: צריך להיות גם בעל עניין או בעל תפקיד בכיר ובנוסף לכך נדרשת הוכחה של הזיקה הזאת בינו ובין המעסיק או מבקש ההיתר, לפחות בראיות מינהליות.

<נעה בן שבת: עוד תיקון שאני רוצה להדגיש לגבי הנושא של עובדים בסיעוד.

<נעה בן שבת: לאור הנחיצות וההכרחיות של ההיתר במקרים מסוימים, הוספה כאן עוד מגבלה שמופיעה כאן בעמוד 3 בסעיף קטן (א3), לגבי היתר בענף הסיעוד כאשר יביאו אז בחשבון את הנושא של בעל עניין או בעל תפקיד בכיר, כמובן בכפוף לזיקה אבל גם לאחר ששקלו את קביעת תנאים בהיתר למניעת הפגיעה בעובד הזר, את ההיתכנות, אם יגידו שתנאים אחרים שיכולים למנוע את הפגיעה בעובד הזר.

<נעה בן שבת: זאת חובה נוספת להביא לשיקול הדעת.

<נעה בן שבת: עוד דבר שאני אזכיר כי אני לא זוכרת אם הזכרתי בדיון הקודם.

<נעה בן שבת: לגבי הנושא של החקירה, יש כאן הגבלה של פרק הזמן לתקופה שלא תעלה על 18 חודשים או עד לקבלת ההחלטה לפי המוקדם מביניהם.

<נעה בן שבת: גם כאן יש את אותה הגבלה שזאת צריכה להיות עבירה חמורה.

<נעה בן שבת: אנחנו מבהירים שוב שאנחנו לא מדברים על עבירה קלה.

<נעה בן שבת: הפרשנות תצטרך להיות שזאת באמת עבירה חמורה וגם כאן בשים לב למידת הזיקה.

<נעה בן שבת: כאשר מדובר על בעל עניין או על בעל תפקיד בכיר, צריך לשים לב למידת הזיקה וגם להיות כפופים לשקילה לגבי עובד בסיעוד לאפשרויות קביעת התנאים בהיתר למניעת הפגיעה בעובד הזר.

<נעה בן שבת: אלה התיקונים המוצעים עכשיו.

אלי אלאלוף: מיכל, את רוצה להתייחס?

מיכל רוזין: לא.

מיכל רוזין: אני חושבת שניסינו לייצר כאן באמת איזון בין המעסיקים לעובדים ובכלל אני לא מקבלת את החלוקה הזאת של הם ואנחנו.

מיכל רוזין: אני חושבת שבסופו של דבר רוב המעסיקים, 99 אחוזים מהם, לא פוגעים בעובדים שלהם ורוצים בטובתם של העובדים שלהם.

מיכל רוזין: אין לי ספק בכך.

מיכל רוזין: אני חושבת שהחוק הזה בא להגן על שני הצדדים, מצד אחד מתלונות שווא או מטענות שווא ומצד שני באמת להגן מפני פגיעה בעובדים.

מיכל רוזין: אני חושבת שזאת מטרה של כולנו שימשיכו להגיע לכאן עובדים לאותם ענפי משק שכל כך נזקקים לעובדים האלה, לידיים עובדות.

מיכל רוזין: המטרה היא להגן על כל הצדדים.

מיכל רוזין: אנחנו לא רוצים לתת פרס למעסיקים לא נצלנים ובטח לא פוגעניים ברמה כזאת ולכן אני חושבת שהצעת החוק הזאת מייצרת איזון.

אלי אלאלוף: משרדי הממשלה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<שושנה שטראוס: רשות ההגירה.

<שושנה שטראוס: רציתי להוסיף שהסכמנו להוריד את נושא החובה לציין בחוזה העסקה שהשכר ישולם לחשבון בנק וזאת מאחר שבאמת אנחנו מציעים את האפשרות לקבוע בתקנות דרכים אחרות.

<שושנה שטראוס: אבל זה לא אומר שהחובה הקיימת כעת להפקיד שכר בחשבון בנק בהתאם לנהלי רשות ההגירה ובהתאם להחלטות הממשלה לא קיימת אלא היא עדיין כן קיימת ואנחנו לא מוותרים על הנושא הזה.

<שושנה שטראוס: ברור שהוא יופעל בכפוף.

<קריאה: תשאירי את הבנקים, יותר טוב.

אלי אלאלוף: אתם כבר עייפים?

<קריאה: אנחנו עצבנים.

<קריאה: לא עייפים.

אלי אלאלוף: בואו נירגע.

אלי אלאלוף: תאפשרו לכל אחד לסיים את דבריו ותדברו.

אבשלום וילן: מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.

אבשלום וילן: יש לי שאלה.

אבשלום וילן: אני מבין שהסעיף לגבי חשבון הבנק ששושנה דיברה עליו כרגע, זה סעיף אחד.

<נעה בן שבת: הסעיף היה.

<נעה בן שבת: זה סעיף שהיה אבל הורד.

<נעה בן שבת: הוא היה בנוסח הקודם והוא לא מופיע.

<נעה בן שבת: מה שמופיע בסעיף 1, אלה אפשרויות אחרות.

<נעה בן שבת: הרי היום יש סמכות ולפי חוק הגנת השכר, צריך לשלם או במזומן או בחשבון בנק בישראל.

<נעה בן שבת: מה שקבע הממונה, לפי מה שאנחנו מבינים, הוא קבע בהיתר שחייב להיות חשבון בנק בישראל.

<נעה בן שבת: אנחנו אומרים שיכול להיות שהשר יקבע בתקנות הוראות שמתגברות על ההוראה הזאת, או מייחדות דרך אחת שקבועה בחוק הגנת השכר או קובעות דרכים נוספות או מייחדות דרכים אחרות שיבואו במקום הדרכים בחוק הגנת השכר והם יהיו במקום זה.

<נעה בן שבת: אם יתברר שאפשר לעשות את זה דרך אפליקציה או דרך חברה או דרך בלדר או כל דרך אחרת - - -

אבשלום וילן: תוך כמה זמן ייקבעו התקנות?

אלי אלאלוף: עד שנה.

אבשלום וילן: בינתיים ממשיכים במצב הקיים ובודקים את התקנות.

אבשלום וילן: בסדר.

אלי אלאלוף: אנחנו פנינו לבנק ישראל ואפילו היינו נודניקים ולא קיבלנו תשובות, ודאי לא מספקות.

אלי אלאלוף: לכן הנושא ייקח בטווח של שנה כדי שפתרונות שונים יימצאו אבל בינתיים ממשיכים כמו שזה היום.

<הילה קפלן רענן: משרד העבודה.

<הילה קפלן רענן: חשוב לציין שאנחנו עוד לא יודעים בוודאות אם השר ישתמש בסמכות שלו.

אלי אלאלוף: לא הבנתי.

<הילה קפלן רענן: הסעיף שהוסף ב-(1)(ג) נותן אפשרות לשר לקבוע דרכים נוספות בתקנות.

<הילה קפלן רענן: זה משהו שהוא ישקול.

אלי אלאלוף: נותן לו גם אפס אפשרות.

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: אם אנחנו אומרים שבתוך שנה יתקינו, אנחנו בעצם דורשים מהם לנסות בשנה הזאת למצוא דרכים.

<הילה קפלן רענן: זה לא ההסכם.

<נעה בן שבת: יש לכם אפשרות לקבוע דרכים לפי חוק הגנת השכר.

<נעה בן שבת: יש לכם כאן

<נעה בן שבת: מגוון של אפשרויות אבל אתם כן צריכים לעשות את המאמץ הזה בשנה הנוכחית.

<נעה בן שבת: בעצם רוצים להגיד שהמצב עכשיו כנראה אולי לא מספק, אז תנסו למצוא דרכים לתת מענה.

<נעה בן שבת: אומרים כאן החקלאים שאין אפשרות לעשות את זה בערבה, אין אפשרות להפקיד בחשבון או שיש כל מיני בעיות שמתעוררות.

<נעה בן שבת: צריך לחפש את הפתרונות.

<הילה קפלן רענן: בוודאי.

<הילה קפלן רענן: אנחנו נעשה מאמץ אבל זה שיקול דעת של השר.

<הילה קפלן רענן: לא שאנחנו יכולים להתחייב למועד מסוים ולדרך מסוימת שהוא יקבע.

אלי אלאלוף: עד שנה.

אלי אלאלוף: בכל מקרה אנחנ ו מבקשים מהשר.

אלי אלאלוף: הוא יכול לבוא אחרי שנה ולהגיד שהוא לא מצא פתרון.

מיכל רוזין: תבואו בעוד שנה ותגידו מה אתם חושבים.

אלי אלאלוף: אנחנו לא רוצים שהשר יהיה עבריין ויאפשר העברת כספים מיד ליד.

<נעה בן שבת: זה אומר שאנחנו רק רוצים דיווח?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים תקנות.

אלי אלאלוף: תוך שנה יבואו לכאן.

מיכל רוזין: אם תרצי אחרי שנה להגיד שהתקנות מאשררות את המצב הקיים, אנחנו נדון בזה.

<הילה קפלן רענן: אין טעם להתקין תקנות למשהו שממילא קיים.

<הילה קפלן רענן: לא נתקין תקנות שקובעות את מה שכתוב בחוק הגנת השכר או מה שכתוב בנהלים.

מיכל רוזין: לכן אתם שומעים את השטח ואתם שומעים שיש בעיה, שהתקנות הקיימות היום, כולל עתירה לבית משפט שאמר שיש פה בעיה לחקלאים, לחייב אותם על חשבון בנק, שאלה התקנות הקיימות.

<הילה קפלן רענן: אלה לא תקנות.

<הילה קפלן רענן: זה נוהל של רשות ההגירה.

<הילה קפלן רענן: אלה לא תקנות שקיימות.

<הילה קפלן רענן: הסיכום היה שהשר יקבע.

<הילה קפלן רענן: השר ישתמש בסמכות שלו והוא רשאי לקבוע.

<הילה קפלן רענן: הוא לא יקבע אלא רשאי לקבוע.

<הילה קפלן רענן: הסיכום שלנו כמשרד העבודה היה שהשר ישקול את האופציות שהועלו בעיקר בפני רשות ההגירה על ידי כל מיני גורמים ויראה מה אפשר לעשות כדי להקל על המצב בשטח.

<הילה קפלן רענן: אנחנו לא התחייבנו.

<הילה קפלן רענן: זאת לא בעיה אבל זה המצב.

<הילה קפלן רענן: לבוא עכשיו בדיון ולהציג את זה כאילו שר העבודה התחייב, זה חוטא לאמת.

אלי אלאלוף: זה חוק.

אלי אלאלוף: אנחנו מדינה מסודרת.

<הילה קפלן רענן: לא התחייבנו שתוך פרק זמן מסוים השר יתקין בהכרח תקנות.

אלי אלאלוף: אנחנו מחייבים אותו.

אלי אלאלוף: מה רע בזה שאנחנו נחייב אותו?

אבשלום וילן: סלח לי, כחבר כנסת לשעבר, כנסת ישראל סוברנית.

אבשלום וילן: אם יושב ראש הוועדה מודיע על שנה, זאת התחייבות.

<הילה קפלן רענן: זה ידוע לי אבל זה לא מה שכתוב.

<הילה קפלן רענן: זה לא הנוסח.

אבשלום וילן: זאת התחייבות של הכנסת.

<הילה קפלן רענן: אני הבנתי את זה.

<הילה קפלן רענן: מה שאתה אומר, אני הבנתי, אבל זה לא מה שכתוב בנוסח וזה לא מה שסוכם.

מיכל רוזין: את יכולה להסביר לי מה זה מפריע?

מיכל רוזין: מה הבעיה בזה?

<הילה קפלן רענן: הוצעו כל מיני הצעות שעדיין לא נבחנו מבחינה מקצועית ומשפטית על ידי הגורמים הרלוונטיים במשרד העבודה.

<נעה בן שבת: לכן זאת שנה.

מיכל רוזין: תבואו בתום שנה ותגידו שאתם צריכים עוד חצי שנה.

<הילה קפלן רענן: אפשר לבחון אבל אנחנו לא יודעים בוודאות שנתקין את התקנות האלה.

<שושנה שטראוס: אני חושבת שמה שהילה אומרת זה שיכול להיות ששר העבודה יבחן והוא יגיד לא, הדרכים הקבועות היום הן הדרכים הנכונות והקבועות וזה מסוכן להעביר את זה דרך בלדרים.

אבשלום וילן: לא מדובר על בלדרים.

אבשלום וילן: חבר'ה, הטכנולוגיה בישראל התקדמה.

אבשלום וילן: איך אפשר לחייב אזור שלם של ערבה תיכונה לנסוע לבאר שבע ולאילת בשביל חשבון בנק כשיש שם בנק אחד?

אבשלום וילן: הרי מול אבסורד לא יעזור שום דבר.

אבשלום וילן: אמר יושב ראש הוועדה שנה.

אבשלום וילן: אתם לא תקיימו את זה, יקרא לשר עוד פעם, ינזוף בו, אולי יהיו בחירות, אולי עולם חדש.

אבשלום וילן: מי יודע?

אבשלום וילן: אני מציע לקבל את התיקון.

אלי אלאלוף: אנחנו עומדים על העיקרון שאנחנו רוצים לקבל הצעה בתקנות של השר.

אלי אלאלוף: עד שנה.

<הילה קפלן רענן: אני מצטערת.

<הילה קפלן רענן: אלה דברים שצריך לבחון אותם.

אלי אלאלוף: שמענו.

אלי אלאלוף: הבנו את מה שאמרת.

אלי אלאלוף: את מסבירה את עצמך יוצא מן הכלל.

אלי אלאלוף: מאוד מכובד אבל אנחנו מחליטים.

<הילה קפלן רענן: חבל שמחליטים על תקנות שלא בטוח שאפשר ליישם.

<נעה בן שבת: תסתכלי על הנוסח.

<נעה בן שבת: התקנות יכולות להיות מאוד רחבות.

<נעה בן שבת: גם לקבוע דרכים מסוימות לתשלום השכר.

<נעה בן שבת: את יכולה לקבוע מתוך החוק הקיים גם דרכים מסוימות.

<נעה בן שבת: את יכולה לקבוע דרכים אחרות.

<נעה בן שבת: יש לך כאן בעצם מגוון רחב של דרכים.

<נעה בן שבת: אני לא חושבת שהתקנות מאוד מצמצמות את האפשרויות.

מיכל רוזין: להפך.

<נעה בן שבת: את יכולה גם לקבוע דרכים שקיימות היום בחוק כדרכים מסוימות.

<הילה קפלן רענן: בכל מקרה אנחנו נרצה פרק זמן של יותר משנה כדי לבחון את זה ולהביא.

אבשלום וילן: אני מציע 12 חודשים.

<דנה רשף: קו למעסיק.

<דנה רשף: אני רוצה להתייחס לא למעסיקים בחקלאות ובבניין אלא למעסיקים הפרטיים, למעסיקים בתחום הסיעוד.

<דנה רשף: מה שקורה היום, זה בלגן אחד גדול וגורם למעסיקים לעבור על החוק.

<דנה רשף: אף עובד לא ימשיך לעבוד אם הוא לא יקבל כל חודש את הסכום שמגיע לו, שהוא קבע, שהוא רוצה, ישירות ליד.

<דנה רשף: זה גורם לבלגן ובאמת המעסיקים עוברים על החוק כי אין להם ברירה.

<דנה רשף: אנחנו מקבלים מאות פניות בחודש ושואלים מה לעשות, העובד מאיים שהוא עוזב.

<דנה רשף: כלומר, צריך להחריג את כל התחום של ההעסקה בסיעוד בתחום החקלאות והבניין.

<דנה רשף: זה לא אותו נושא, זה לא אותו אישיו וזה לא אותן בעיות.

אלי אלאלוף: המעסיק בסיעוד, גם כשזה בחברת סיעוד או רק הפרטי?

<דנה רשף: זה חלק.

אלי אלאלוף: אני נגד תהליכים שפועלים נגד החוק.

אלי אלאלוף: יש כאן בעיה, אם אני מבין טוב, אצל המעסיק הבודד שמעסיק עובד זר אחד.

<דנה רשף: נכון.

אלי אלאלוף: זה שונה לגמרי מעובד זר שמועסק על ידי חברת סיעוד.

<דנה רשף: אם בעל היתר העסקה של עובד זר זכאי לגמלת סיעוד, העובד מועסק על ידי שני מעסיקים, מעסיק אחד היא חברת הסיעוד שמשלמת לו בהתאם לזכאות שלו, ואת היתרה משלם המעסיק.

אלי אלאלוף: אני חוזר על הבעיה של המעסיק הבודד שמעסיק.

אלי אלאלוף: על זה אני מסכים שיש בעיה.

אלי אלאלוף: כל עוד יש פתרון כרגע אצל החקלאים, נאמץ אותו פתרון גם כאן, בסיעוד.

<נעה בן שבת: אדוני אולי אפשר להציע שבתקנות האלה אפשר יהיה לקבוע הוראות שונות לסוגי עובדים שונים.

אלי אלאלוף: אני מסכים.

<דנה רשף: תנאי העסקה שונים.

<נעה בן שבת: אז אפשר לקבוע הוראות שונות להוראות שונות.

אלי אלאלוף: זה הגיוני מאוד.

אלי אלאלוף: במיוחד המעסיקים הבודדים שמעסיקים את העובד הזר.

<נעה בן שבת: אבל זה ייקבע במסגרת התקנות.

<נעה בן שבת: כרגע אותן בעיות שציינו החקלאים בערבה, הן לא בדיוק מתאימות לעובדים בסיעוד שאולי כן נמצאים בערים או במסגרות שיש נגישות לבנקים.

<דניאל אברהם: יושב ראש התאחדות החקלאים החדשה.

<דניאל אברהם: העניין של הבנקים, אני מבין שאין לנו ויכוח שזאת בעיה לפתוח חשבון בנק לעובד.

<דניאל אברהם: אבל אני משתומם כי מה הרעיון לחפש פתרונות אחרים?

<דניאל אברהם: אתם חושבים שאנחנו תמיד צריכים להיות תחת פיקוח, תחת השגחה?

<דניאל אברהם: גנבנו ממישהו את הכסף?

<דניאל אברהם: האם אנחנו לא משלמים לעובדים את הכסף?

אלי אלאלוף: יש חוק.

<דניאל אברהם: אני לא אומר שאין חוק.

<דניאל אברהם: אני אמרתי שזה לא חוק?

<דניאל אברהם: אבל למה לשים לנו עוד קולר ועוד קולר על הצוואר?

<דניאל אברהם: למה?

<דניאל אברהם: למה אתם מקשים עלינו?

<דניאל אברהם: אתה יודע, פוטין, כשהוא נבחר, הלך לטפל בארבעה דברים ואחד מהם זאת החקלאות, וכדאי שחברי הכנסת בבית הזה ילכו ללמוד ממנו.

אלי אלאלוף: אל תלמד ממנו שום דבר.

<דניאל אברהם: את זה תלמדו ממנו .

<דניאל אברהם: חקלאות זה חשוב.

אלי אלאלוף: אל תלמד מפוטין.

אלי אלאלוף: תלמד מהמדינה שלך.

<דניאל אברהם: אתם לא שומרים על החקלאות.

<דניאל אברהם: אני לא שמעתי הצעת חוק אחת אדוני היושב ראש שהיא לטובת החקלאים.

<דניאל אברהם: לא שמעתי ממך ולא מחבר כנסת אחר שהביא הצעה לשקם את החקלאות.

<דניאל אברהם: לא שמעתי דבר כזה.

<דניאל אברהם: כל היום אתם עסוקים איך להכות בחקלאות.

<דניאל אברהם: תחליטו לסגור אותה ונגמור את הסיפור.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה אליך.

אלי אלאלוף: היות ואני שמח שניפגש עוד כמה פעמים, תחסוך מאתנו את הנאומים שלך המיותרים.

<דניאל אברהם: זה לא מיותר.

אלי אלאלוף: זה היה מיותר מה שאתה אומר.

<דניאל אברהם: זו דעתי.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לך שזה היה מיותר.

<דניאל אברהם: לא אדוני.

אלי אלאלוף: אני מבקש לכבד את הוועדה.

<דניאל אברהם: לא רק אני חש אלא כל החקלאים.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: אני בעד להתחיל לקרוא.

<נעה בן שבת: הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 20), הגנה על עובדים זרים, התשע"ז-2017 אנחנו מכינים את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.

<נעה בן שבת: תיקון סעיף 1(ג) בחוק עובדים זרים התשנ"א-1991 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1(ג) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) על אף האמור בסעיף קטן (ג), השר, בהתייעצות עם שר הפנים ובאישור הוועדה רשאי לקבוע דרכים מסוימות לתשלום שכרו של עובד זר או לקבוע דרכים כאמור נוסף על הדרכים הקבועות בסעיפים 2 ו-6 לחוק הגנת השכר התשי"ח-1958 (בסעיף זה – חוק הגנת השכר) או במקום הדרכים הקבועות בסעיף 2 האמור, וכן לקבוע דרכים לתיעוד תשלום השכר והוראות לעניין התשלום והכול לשם הבטחת תשלום שכרו של העובד הזר.

<נעה בן שבת: השר רשאי לקבוע כאמור הוראות שונות לענפי עבודה שונים ולסוגי מעסיקים שונים".

מיכל רוזין: אנחנו מצביעים על כל סעיף או על הכול ביחד?

אלי אלאלוף: על הכול ביחד.

<נעה בן שבת: תיקון סעיף 1(יד)(1) בסעיף 1יד(1) לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א) בסופו יבוא "או שלא שילם עיצום כספי חלוט שהוטל עליו לפי חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה התשע"ב-2011 בקשר עם העסקת עובדים זרים.

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב) בסופו יבוא - ""עיצום כספי חלוט" – עיצום כספי שחלפו המועדים להגשת ערר ולהגשת ערעור עליו והערר או ערעור כאמור לא הוגשו או הוגשו ונדחו".

<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר שאנחנו עשינו כאן שינוי ניסוחי לעומת הקריאה הראשונה.

<נעה בן שבת: יש הגדרה נפרדת של קנס חלוט ויש הגדרה נפרדת של עיצום כספי חלוט.

<נעה בן שבת: זה בתחום אחר.

<נעה בן שבת: אם לא משלמים את העיצום הכספי החלוט, יש אפשרות לא לתת היתר.

<נעה בן שבת: תיקון סעיף 1טו בסעיף 1טו לחוק העיקרי – בכותרת השוליים, אחרי "ביטול היתר" יבוא "סיוגו או סירוב לתתו או לחדשו".

<נעה בן שבת: בסעיף קטן (א) אחרי "תנאי שנקבע" יבוא "בהיתר לפי סעיף 1יג(א) או לפי סעיף קטן זה או תנאי שנקבע" – וכאן יבוא המשך הסעיף הקיים – ובסופו יבוא "וכן רשאי הוא בלי לגרוע מכל סמכות אחרת שלו לקבוע תנאים וסייגים בהיתר גם בטרם יחליט בדבר ביטולו".

<נעה בן שבת: זאת אומרת, מאפשר לממונה שיקול דעת גם לקבוע תנאים וסייגים ולא רק אפס או אחד, שיש היתר או שאין היתר.

<נעה בן שבת: אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: "(א2) בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א) ובסעיף 1יד(1), רשאי הממונה, לאחר שנתן למבקש ההיתר או למעסיק לפי העניין (בסעיף קטן זה – מעסיק) – בשני המצבים, גם הבקשה הראשונה להיתר וגם מעסיק שקיים כבר – הזדמנות לטעון את טענותיו שלא ליתן היתר להעסקת עובד זר למעסיק, לבטל היתר שנתן או לסרב לחדשו אם נודע לממונה כי התקיים אחד מאלה: המעסיק הורשע בעבירה חמורה או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור.

<נעה בן שבת: בסעיף זה, עבירה חמורה, עבירה לפי סעיפים 375(א), 376 או 377(א) לחוק העונשין התשל"ז-1977 או עבירה אחרת שנעברה כלפי עובד זר לפי חוק זה או לפי כל דין אחר שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין המעסיק ראוי לקבל היתר להעסקת עובד זר.

<אמיר שניידר: תרשה לי לוודא משהו.

<אמיר שניידר: התאחדות האיכרים בישראל.

<אמיר שניידר: בזמנו עת דיברנו על זה, הייתה הבנה שנטל ההוכחה כי קיימת זיקה בין בעל העניין במעסיק היא על הממונה.

<נעה בן שבת: כן.

<אמיר שניידר: רק רציתי להבהיר.

<נעה בן שבת: אם תוכל לראות, אנחנו מיד נקרא את פסקה (2) ותראה בשל מידת הזיקה שבינו ובין המעסיק.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, בנוסף להיותו בעל עניין.

<נעה בן שבת: בעצם צריך להגיד שיש זיקה במובן הזה שיש גם זיקה וגם שאלת מידת הזיקה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, יכול להיות שיש זיקה אבל היא רחוקה מדי.

<אמיר שניידר: הוא לא יכול סתם לקחת חקלאי ולהגיד אלא הוא צריך באמת להוכיח את הנושא הזה שקיימת הזיקה הרלוונטית.

<נעה בן שבת: הוא צריך להוכיח גם היותו של אותו אדם בעל ענין מבחינת ההגדרות שמובאות כאן.

<נעה בן שבת: עכשיו הבאתי את הנוסח מתוך סעיף 62.

מיכל רוזין: אם הוא בן שחי בבית ועובד ומנהל ביחד את המשק החקלאי, זה שונה מבן – למרות שהוא בעל אותה זיקה – שחי בקנדה ומגיע פעמיים בשנה לביקור.

<אמיר שניידר: ברור.

<אמיר שניידר: רק רציתי שיהיה.

אלי אלאלוף: זה ברור לניו

<שי גלברג סומך: אולי במקום "נודע" לומר "מצא".

<שי גלברג סומך: ברישא.

<שי גלברג סומך: לא אם נודע.

<נעה בן שבת: מצא הממונה.

<נעה בן שבת: בסעיף (א)(2), ברישה.

<נעה בן שבת: היום כתב אם נודע לממונה כי התקיים אחד מאלה והוא אומר שנכתוב מצא הממונה.

<נעה בן שבת: בעמוד 2 ברישה, לפני שאנחנו מתחילים לדבר על הורשע בעבירה ובעל עניין הורשע בעבירה.

מיכל רוזין: במקום אם נודע לומר אם מצא?

מיכל רוזין: מה ההבדל משפטית?

<שי גלברג סומך: זה המונח.

<שי גלברג סומך: כאשר מפעילים סמכות מינהלית, הממונה צריך למצוא שזה המצב.

<שי גלברג סומך: זה לא צריך להיוודע לו.

<שושנה שטראוס: היה חשוב לנו להדגיש שאנחנו לא מתכוונים עכשיו לבקש רישום פלילי מכל חקלאי שמבקש היתר או מכל מעסיק סיעודי.

<שושנה שטראוס: אנחנו כן נוכל, כשיש חשש, לבקש את המידע הזה וגם המשטרה תוכל להעביר לנו.

אלי אלאלוף: זה היה מובן.

אלי אלאלוף: בסדר.

<נעה בן שבת: נתקן את הנוסח ונאמר מצא.

<נעה בן שבת: בעל עניין במעסיק או בעל תפקיד בכיר בו הורשע בעבירה חמורה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה או בשל מידת הזיקה שבינו לבין המעסיק אין המעסיק ראוי לקבל היתר להעסקת עובד זר או שהוגש נגד בעל העניין או בעל התפקיד הבכיר כתב אישום בעבירה כאמור.

<נעה בן שבת: בסעיף זה בעל עניין ובעל תפקיד בכיר, כהגדרתם בסעיף 62 לחוק שירות התעסוקה.

<נעה בן שבת: (א3) לעניין היתר בענף הסיעוד, לא ייתן הממונה החלטה בשל בעל עניין או בעל תפקיד בכיר כאמור בסעיף קטן (א2)(2) אלא לאחר ששקל קביעת תנאים בהיתר למניעת הפגיעה בעובד הזר.

<נעה בן שבת: הוא צריך לבחון.

<נעה בן שבת: אם יש לו אפשרות לקבוע תנאים שמונעים את הפגיעה בעובד הזר, הוא יעדיף את הדרך הזאת.

<נעה בן שבת: אם הוא מצא שאין דרך אחרת וקביעת תנאים אינה מספיקה למניעת הפגיעה, הוא יוכל כמובן לשלול את ההיתר.

<נעה בן שבת: (א4) נפתחה חקירה נגד מעסיק בעבירה כאמור בסעיף קטן (א2) או נפתחה חקירה נגד בעל עניין במעסיק או בעל תפקיד בכיר בו בעבירה כאמור בפסקה (2) של אותו סעיף קטן, רשאי הממונה, בלי לגרוע מכל סמכות אחרת הנתונה לו, לדחות את החלטתו לעניין מתן היתר, חידושו או מימושו לפי העניין, לתקופה שלא תעלה על 18 חודשים או עד לקבלת החלטה בדבר הגשת כתב אישום בקשר לאותה עבירה לפי המוקדם, אם ראה כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין בשל חשש לפגיעה בעובד הזר ולנוכח חומרת העבירה וכדי למנוע פגיעה בהליכי החקירה.

<נעה בן שבת: ולעניין בעל עניין במעסיק או בעל תפקיד בכיר בו, גם בשים לב למידת הזיקה שבינו לבין המעסיק ובכפוף להוראות סעיף קטן (א3)".

<נעה בן שבת: אותה הוראה שדורשת שקילת תנאים אחרים.

<נעה בן שבת: שקילת אפשרות קביעת תנאים בהיתר שימנעו את הפגיעה.

<נעה בן שבת: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) לא קיים מעסיק תנאי, הוראה או חובה כאמור בסעיף קטן (א) או עיכב שלא כדין מסמך זיהוי או דרכון כאמור באותו סעיף קטן, רשאי הממונה, נוסף על כל סמכות אחרת הנתונה לו לפי חוק זה, לאחר שנתן למעסיק הזדמנות לטעון את טענותיו, לחלט ערובה שהמעסיק חויב להפקיד לפי סעיף 1ח או כתנאי לתוקפו של היתר לפי סעיף 1יג(א) או לפי סעיף קטן (א) – כי אמרנו שיש לו אפשרות גם לקבוע תנאים להיתר, שזאת יכולה להיות גם הפקדת ערובה – כולה או חלקה".

<נעה בן שבת: תחולה הוראות סעיף 1יד1(ב) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 2 לחוק זה יחולו לגבי עיצומים כספיים שהוטלו מיום תחילתו של חוק זה ואילך.

<נעה בן שבת: רק אז אפשר להתחשב באי תשלום.

<נעה בן שבת: תקנות ראשונות תתווסף כאן הוראה האומרת:

<נעה בן שבת: תקנות ראשונות לפי סעיף 1ג(ה) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יותקנו בתוך שנה מיום תחילתו של חוק זה.

<נעה בן שבת: יום תחילתו של חוק זה הוא יום פרסומו.

<נעה בן שבת: לא קבעו מועד אחר ולכן זה יהיה יום פרסומו.

אלי אלאלוף: יש הערות?

אלי אלאלוף: לפני שנעבור להצבעה, אני רוצה לומר כמה מלים.

אלי אלאלוף: חברים, החוק הזה הוא בחברה תקינה חוק מיותר אבל לא הייתי רוצה שהחקלאים או אנשי הסיעוד ירגישו שזה מכוון נגדם.

<דניאל אברהם: אנחנו מרגישים.

אלי אלאלוף: אני לא הפרעתי לך כשדיברת.

אלי אלאלוף: כשאחרים מדברים, אני לא מפריע.

אלי אלאלוף: זה חוק שאומר שגם הזר, גם הגר הנמצא בתוכנו, הוא חייב את הכבוד שלנו, לכבד אותו ולשמור עליו.

אלי אלאלוף: אין לנו ברירה לפעמים מפני שחלק מאתנו לצערי פוגעים בזרים.

אלי אלאלוף: זה תיקון שרק מוכיח שאנחנו מחפשים חברה צודקת, חברה מאוזנת, חברה ששומרת על כל אחד, כולל השונה מאתנו, וכל מי שלא כמונו אזרח המדינה הזאת.

אלי אלאלוף: אני רואה בזה כבוד ותודה, מיכל, על כך.

אלי אלאלוף: תודה לכולכם על שיתוף הפעולה.

אלי אלאלוף: מי בעד הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 20) (הגנה על עובדים זרים), התשע"ז-2017?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: הצעת החוק התקבלה פה אחד.

מיכל רוזין: תודה לכולם.

אלי אלאלוף: תודה.