הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כנסת 20, פרוטוקול מספר 88, 2017-07-11 08:30

תמר זנדברג: שלום רב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הסמים והאלכוהול.

תמר זנדברג: ישיבה זו היא ישיבה מיוחדת לרגל יום השפה הערבית, שמצוינת כאן בכנסת היום – למעשה אחד משלושה ימים מיוחדים, ששניים מהם מאוד רלוונטיים לוועדה שלנו – אחד זה היום הבין לאומי ללא עישון, לציון המאבק בעישון.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין בהקשר הזה גם דיון שערכנו כאן בוועדה בנושא עישון בחברה הערבית, אבל ערכנו אותו כבר.

תמר זנדברג: עדיין בוועדה הזאת אנחנו עוסקים באופן מאוד-מאוד אינטנסיבי במניעת עישון; והדבר השני שמתקיים היום הוא יום השפה הערבית.

תמר זנדברג: גם יצטרף אלינו בהמשך חבר הכנסת יוסף ג'בארין, שהוא אחד היוזמים.

תמר זנדברג: את היום הזה בחרנו לציין כאן בוועדה, בגלל שזה יום השפה, בחרנו לציין בקמפיינים או הנגשה או אסטרטגיית פעולה הסברתית, נקרא לזה כך, בחברה הערבית בתחום הסמים והאלכוהול.

תמר זנדברג: יפתחו את הדיון, ותודה שהצטרפתם אלינו, החברים מהרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, שגם בימים אלה נלחמת על חייה, ואנחנו כוועדה עוזרים להבטיח לפחות שהתפקידים והתפקודים החשובים מאוד של הרשות בהרבה מאוד תחומים שהוועדה גם ערה להם, כמו בעיקר שיקום וטיפול, אבל בהקשר הזה גם מניעה והסברה, יקבלו מענה ראוי.

תמר זנדברג: כרגע אנחנו בתסריט עסקים כרגיל מבחינת הרשות.

תמר זנדברג: אני רואה שהכנתם מצגת לשנת 2017, שאנחנו נמצאים בדיוק במחציתה, אז אני מניחה שתוכלו להתייחס למה שכבר נעשה ולמה שעוד מתוכנן.

<איתן גורני: הרכבת של הרשות ממשיכה לנסוע באופן סדיר עד שהיא תתנגש בקיר, אבל בינתיים אנחנו פועלים.

<איתן גורני: יש לנו תקציב, כנראה שיהיה תקציב – לא מאמין שיגמרו עד סוף השנה, אבל אנחנו עובדים במלוא המרץ בכל התחומים, כולל בתחום הערבית.

<איתן גורני: אתמול עשיתי כל כך הרבה בלגאן, ואתן את הכדור לאנשים שעוסקים במישרין בתחום.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: בבקשה.

<אלי טנא: שמי אלי טנא, ואני יועץ הפרסום של הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.

<אלי טנא: אנחנו הכנו מצגת קטנה על הפעילות שלנו במגזר הערבי.

<אלי טנא: אנחנו מתכננים את כל השנה לפי מגזרים.

<אלי טנא: המגזר הערבי, כאשר התחלנו לתכנן את השנה מתוך סל תקציבי גדול, הקצבנו כ-15% מסך התקציב בתחום הפרסום.

<אלי טנא: אני מדגיש – פרסום, זה לא כולל תהליך ההסברה שאנחנו עושים.

תמר זנדברג: כלומר מסך תקציב הפרסום של הרשות למלחמה בסמים, 15% ממנו הוא בשפה הערבית?

<אלי טנא: אכן.

תמר זנדברג: אגב, למה רק 15%?

תמר זנדברג: קודם כל, זה פחות מאחוז דוברי הערבית באוכלוסייה, אבל ההשוואה הרלוונטית היא לשיעור המשתמשים בסמים ובאלכוהול או בסיכון שאנחנו מעריכים מכלל הלקוחות.

<איתן גורני: חלק מאוד ניכר של האוכלוסייה הערבית, במיוחד האוכלוסייה הצעירה – אם אני עכשיו עושה פרסום נגד אלכוהול בחופש, בעברית, הוא פועל אותו דבר על שתי האוכלוסיות.

<איתן גורני: זה מאוד ייחודי, כי זה בשפה הערבית.

<איתן גורני: האוכלוסייה הערבית משולבת.

<איתן גורני: אולי לא מספיק, אבל משולבת.

תמר זנדברג: החלטה על הנתח, על סמך אילו שיקולים?

<אלי טנא: יש פה מספר החלטות שלובות אחת בשנייה: אחת, שאנחנו מטפלים אך ורק באלכוהול בתחום הפרסום ולא בתחומים אחרים של סמים.

<אלי טנא: הסיבה היא שכל נושא הסמים הוא מסובך מדי, גם בחברה הערבית בפרט, ובחברה הכללית בכלל.

<אלי טנא: יש עמדות נוגדות.

<אלי טנא: בכלל, אם לדעתנו צריך לשנות במשהו את הדברים – ההליך אינו אפקטיבי.

<אלי טנא: אנחנו מתמקדים במה שאפקטיבי.

<אלי טנא: יש לנו בעיה של תקציב, התקציב שלנו- - -

תמר זנדברג: לא הבנתי.

תמר זנדברג: נגיד סמי פיצוציות, למשל, שיצאתם בשנה האחרונה במגזר- - -

<אלי טנא: זה עובד במגזר היהודי.

תמר זנדברג: בעברית ואפקטיבי.

תמר זנדברג: בחברה הערבית לא זיהיתם את זה כבעיה?

תמר זנדברג: זה נובע מזה שזה פחות בעיה?

תמר זנדברג: כי לא הבנתי את ההסבר שלך.

תמר זנדברג: אתה אומר שזה מורכב.

תמר זנדברג: מה מורכב פה?

<אלי טנא: כשיש לנו מגבלה של תקציב – התקציב שלנו הוא כ-200,000 שקל, שזה 15%.

<אלי טנא: למה 15% ולא 20%?

תמר זנדברג: 200,000 זה רק בחברה הערבית.

תמר זנדברג: זה אותם 15%.

<אלי טנא: כן, אותו מספר.

<אלי טנא: בהגדרה אי אפשר לעשות חלוקת תקציב לחתיכות – בלתי רלוונטי.

תמר זנדברג: זו החלטה שאני יכולה להבין אותה.

תמר זנדברג: אתה אומר: מיעוט המשאבים מביא אותנו לומר: סדר עדיפויות.

תמר זנדברג: אי אפשר דברים קטנים מדי, כי פחות מדי להשקיע, זה לא אפקטיבי.

תמר זנדברג: אבל אני חוזרת צעד אחד אחורה – אולי זו שאלה לא אליך, כי קיבלת את זה נתון, אלא לאיתן – איך התקבלה ההחלטה על הקצאת ה-15% הזה?

<איתן גורני: חתכנו את העוגה הכוללנית, חילקנו גם לפי סמים ואלכוהול, וזה מה שיצא.

<איתן גורני: תמיד אפשר לומר, לו היה תלוי בי, בהחלט הייתי רוצה שיהיה יותר, אבל כשיש לך עוגה ואתה צריך לחלק אותה – אם היינו עושים 20%, גם אפשר לשאול למה רק 20%.

תמר זנדברג: 20% אפשר לשאול, אבל יש תשובה טובה: כי 20% זה החלק באוכלוסייה.

<אלעוברה חסן: אני חושב שהאוכלוסייה הערבית צריך להיות לא 15% אלא 20% או 21%, וגם במגזר הערבי האלכוהול והסמים הוא גדול מאוד, אפילו מעבר ל-20%.

תמר זנדברג: אז יש פה שני קריטריונים רלוונטיים: אחד זה שיעור האוכלוסייה באוכלוסייה הכללית הישראלית, שזה 20%, 21%, ושניים זה השיעור – אולי אפילו זה יותר רלוונטי, אומרים לי כאן בצדק – מה אתם מעריכים כרשות, כי אתם גם עורכים סקרים ומחקרים, שיעור בני ובנות החברה הערבית מכלל קהל היעד, שזה המכורים לאלכוהול, משתמשי אלכוהול, משתמשי סמים.

<אלי טנא: אני רוצה לתת דוגמה.

<אלי טנא: כמו המגזר הערבי יש לנו בישראל מגזרים נוספים.

<אלי טנא: אחד מהם הוא המגזר הרוסי.

<אלי טנא: המגזר הרוסי, המורכבות של צריכת האלכוהול שלו היא לפחות כמו של המגזר הערבי, ובכל זאת חלקו בתקציב יותר נמוך מ-15%, למרות שחלקו באוכלוסייה יותר גדול.

<אלי טנא: ההשערה שלנו בתוך הסד של התקציב, שכשאנחנו נותנים את המהלך המרכזי במדיה כללית – אגב, עכשיו אנחנו נמצאים בקמפיין קיץ למגזר הכללי – זה משפיע גם על מגזרים אחרים.

תמר זנדברג: כלומר אתה אומר שיש זליגה.

<אלי טנא: כמובן.

תמר זנדברג: יש לכם בדיקה של אפקטיביות של השפעה של הקמפיין, מי נחשף אליו?

<אלי טנא: אחת לרבעון או אחת לשליש שנה עושים אצלנו מחקר.

<איתן גורני: גם האוכלוסייה הרוסית, עולי חבר העמים היום, חלק גדול מהאוכלוסייה הזאת, העבודה בשפה העברית עובדת אליו.

תמר זנדברג: יש לכם מדידה לזה, החשיפה?

<איתן גורני: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שחלקים נרחבים בתוך אותן אוכלוסיות נוספות פועלת לגבי העבודה בשפה העברית.

<איתן גורני: כשהיו השנים הראשונות של האוכלוסייה הרוסית, גם הנוער לא דיבר עברית.

<איתן גורני: היום- - -

תמר זנדברג: סבבה.

תמר זנדברג: אני רק שואלת אם מה שאתה אומר עכשיו, בדקתם אותו.

תמר זנדברג: אם אתם יודעים מה מידת ההשפעה.

תמר זנדברג: יכול להיות שזה נכון, אבל צריך לבדוק את זה.

תמר זנדברג: לפני שאתה מתחיל – הצטרף אלינו חבר הכנסת יוסף ג'בארין, שהוא יוזם היום הזה בכנסת.

תמר זנדברג: אני יוזמת היום ללא עישון, ואני יודעת איך תיזזתי בבוקר בין הוועדות, אז אני מבינה למצבך.

תמר זנדברג: ברשותכם, אתן לו לומר כמה מילים ולברך לרגל היום ואחר כך נמשיך.

תמר זנדברג: הוא פה יעודכן.

תמר זנדברג: בבקשה.

יוסף ג'בארין: קודם כל התודות לך, יו"ר הוועדה, על ההיענות לבקשה שלנו לקיים את הדיון החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: זה בעצם המשך לשיח שכל הזמן מתקיים.

יוסף ג'בארין: אני מניח שכל הנוכחים יודעים שבקרב הציבור הערבי קיימת בעיה ייחודית, לצערי לרעה, בכל הקשור לעישון – גם העישון הרגיל וגם השימוש באלכוהול ובסמים.

יוסף ג'בארין: אנחנו תמיד מעלים את השאלה, האם מושקעים מספיק מאמצים ברמת המודעות בקמפיינים.

יוסף ג'בארין: חשבנו שחשוב לנסות להעריך מה קורה, אבל גם להגיע למצב בוועדה שנוכל לקבל תמונת מצב ולראות מעקב, ואז אני מניח שהכיוון העיקרי של ההמלצות – איך מגבירים את הקמפיינים האלה מתוך מטרה גם להשיג תוצאות.

יוסף ג'בארין: אני מסתכל מסביבי ורואה שמהחברה הערבית נוכחים אנשי מפתח שעוסקים בתחומים הללו.

יוסף ג'בארין: האמת היא שרציתי שהישיבה הזאת תהיה בבוקר, כדי שאוכל להיות נוכח ופעיל בה, אבל היה שינוי, ואני מנהל כרגע ועדה אחרת, אז אצטרך לחזור לנהל אותה, שגם היא עוסקת בקמפיינים של בטיחות ילדים, כל מה שקשור לתאונות הדרכים וכו'.

יוסף ג'בארין: אבל אני גם יודע שיו"ר הוועדה מעורבת ומכירה מקרוב את הנושא הזה, ובטח נוכל להתעדכן.

תמר זנדברג: גם נתעדכן, וגם אני מבטיחה לך כסיכום, שנמשיך לעקוב, ונעשה פולו אפ – נאמר חצי שנה מהיום, ונעשה בקפיצות במחצית השנה כדי לראות איפה הדברים עומדים.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: בינתיים אני חוזר לדיון.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: בבקשה.

<איתן גורני: תעזור לנו גם שיהיו לנו יותר תקציבים.

<איתן גורני: חבל שאתה לא יכול לראות את המצגת.

תמר זנדברג: אנחנו נשלח לו את המצגת והוא יתעדכן.

תמר זנדברג: יש לו פה נציגים.

תמר זנדברג: בבקשה.

<אלי טנא: חשוב לדעת שתקציב הפרסום הוא לא התקציב היחיד שמוקצה להסברה במגזר הערבי.

<אלי טנא: יש לנו פעולות הסברה שהן לא פעולות שהן מדיה אלא יש לנו אנשים שנמצאים בקהילה, ואולי ואליד יוכל יותר להרחיב בנושא הזה.

<אלי טנא: זו עבודה יסודית לא פחות מהפרסום, שבסך הכול קורה פעמיים בשנה, ובין לבין לא קורה דבר בעצם.

<ואליד חדאד: רציתי להוסיף משפט אחד – שמתקציב המתאם, בכל ישוב יש לנו חמישים מתאמים שפועלים בתוך הישובים, ובתוך התקציב אנחנו מאפשרים להפעיל תוכניות כאילו של הסברה, ותקציב ייחודי לתוך הישוב או לכנסים, שזה מאוד מוצלח.

<ואליד חדאד: זה לא נכלל ב-200,000 האלה.

תמר זנדברג: מכיוון שהישיבה הזאת מוקדשת להסברה ולקמפיינים, בואו נתמקד בזה.

תמר זנדברג: כידוע לכם, גם סיירנו וגם אנחנו מלווים הרבה משאר העבודה, ונמשיך לעשות את זה, אבל היום נתמקד בנושא הזה.

תמר זנדברג: בבקשה.

<אלי טנא: אנחנו לאורך השנים בודקים מה, מי ולמה הדברים, ובסוף אנחנו עושים את הפעולה.

<אלי טנא: בדקנו וגילינו שבמהלך השנים צריכת האלכוהול במגזר הולכת וגדלה.

<אלי טנא: יתרה מזאת, אנחנו יודעים שזה קורה גם במגזר היהודי.

<אלי טנא: זה קורה כמעט בכל מגזר, וגם הגיל הממוצע הולך ויורד, אבל אתם רואים פה את העלייה המצטברת הקבועה.

<אלי טנא: הבעיות שגורמים האלכוהול או השתייה לשכרה בקרב בני נוער, זה בעיקר שני דברים מרכזיים: אחד, נטייה יותר לאלימות, וגם נהיגה בשכרות מסכנת חיים.

קריאה: יש לכם מחקר, למה התופעה הולכת וגוברת במגזר הערבי?

תמר זנדברג: מה הסיבות לעלייה?

תמר זנדברג: היא עולה במגזר הערבי באופן ספציפי?

<איתן גורני: היא עולה אצל כולם.

תמר זנדברג: אדוני, מה שמך?

קריאה: מגדל, מטייבה.

תמר זנדברג: ברוך הבא.

תמר זנדברג: על-מנת לענות על השאלה שלך בצורה טובה, שנדע האם היא מצביעה על תופעה או היא חלק מתופעה כללית, השאלה היא כזאת: האם אתם זיהיתם עלייה בחברה הערבית, שחורגת מהעלייה בחברה הישראלית הכללית?

<איתן גורני: העלייה היא עלייה, גם בארץ וגם בחו"ל.

<קרן רוט איטח: מתחילים להדביק פערים.

תמר זנדברג: אז כן את אומרת שיש עלייה עודפת יחסית לחברה עצמה, אבל קצב העלייה הוא יותר גבוה בחברה הערבית?

<קרן רוט איטח: לא.

<קרן רוט איטח: המגמה היא מגמה שמתחילים להתקרב לכלל הנוער.

תמר זנדברג: אם יש עלייה אצל כולם- - -

<קרן רוט איטח: אין עלייה אצל כולם.

<קרן רוט איטח: אצל כולם יש ירידה בבלימה, ובמגמה הזאת יש עלייה בחברה הערבית, כלומר בשונה מהחברה היהודית, מהנתונים של ראמ"ה- - -

תמר זנדברג: אז השאלה שאני שואלת כאן היא שאלה נכונה – אין עלייה בחברה הכללית; יש עלייה בחברה הערבית.

תמר זנדברג: לכן השאלה של הסיבה לזה היא משמעותית.

תמר זנדברג: אגב, הרשות פה נותנת לנו את הנתונים וגם את הקמפיינים.

תמר זנדברג: זו שאלה שצריכה להיות מופנית למשרדי ממשלה אחרים – למשרד הרווחה- - -

<אהרון שבי: שבנתונים השונים לא תמיד כלולות אוכלוסיות שלא נמצאות למשל בבתי ספר – בין אם צעירות ובין אם בוגרות, לא תמיד הן מופיעות בנתונים הכלליים.

<אהרון שבי: כלומר יש נתונים מסוימים לגבי עמדות, שימוש או שתיית אלכוהול שנעשים בבתי הספר, למשל.

<אהרון שבי: היא לא תמיד כוללת את האוכלוסיות של בני נוער שלא נמצאים במסגרת הזאת, כדוגמה, אוכלוסייה בסיכון, למשל, לא תמיד.

<אהרון שבי: ורסיה של אוכלוסייה נושרת.

תמר זנדברג: זה נכון לכל המגזרים.

תמר זנדברג: איך זה משפיע על הנתונים?

<אהרון שבי: מבחינה זו שנתונים חלקיים יכולים להיות בהקשר של- - -

תמר זנדברג: אבל זה נכון תמיד, אני מניחה, אלא אם יש יותר נוער ואוכלוסיות בסיכון בחברה הערבית, אז אדרבא, יותר.

תמר זנדברג: בעצם מה שאתה אומר, שלגבי החברה הערבית, יש פה עוד נתונים שמתחבאים, שלא מופיעים פה, ואפילו יותר מחמירים את התמונה.

תמר זנדברג: טוב, זו שאלה טובה.

תמר זנדברג: נשאיר אותה רגע בצריך עיון למשרדי הממשלה השונים, ונמשיך עם ההסברה.

תמר זנדברג: בבקשה.

<אלי טנא: מטרת הפעילות גם בתחום הפרסום וגם בהסברה אחרת היא להעלות את המודעות לסכנות בשתייה, בעיקר בנושא של הנטייה לאלימות.

<אלי טנא: אלה המטרות שלנו.

<אלי טנא: אנחנו מגדירים את קהל המטרה המרכזי שלנו כאנשים צעירים.

<אלי טנא: בשבילנו האנשים שרלוונטיים לנו זה בני 17 עד 25.

<אלי טנא: אם שמתם לב בגרף קודם, ראיתם שכמעט 20% מבני הנוער במגזר הערבי שותים אלכוהול בכיתות ה', ח', י', י"א.

<אלי טנא: אנחנו יכולים לפנות לקהל הזה, אולי מעט יותר נמוך, אבל זה קהל המטרה שלנו.

<אלי טנא: יש לזכור ספציפית שהחברה הערבית, לפחות בחלק שהוא המוסלמי, שהוא 90% מסך המגזר הערבי, אנחנו מדברים על איסור מוחלט על שתיית אלכוהול, מבחינה דתית.

<אלי טנא: לכן זה מין סוג של – הם חוטאים חטא כפול כשהם שותים אלכוהול, והם עושים את זה.

תמר זנדברג: איך אתם יודעים את זה?

<אלי טנא: רואים את המחקר.

תמר זנדברג: עשיתם עבודה – נגיד, קבוצות מיקוד או משהו כזה?

תמר זנדברג: כי למשל, חברה יהודית שאני מכירה, יש כל מיני איסורים על אוכל, אבל יש אחוז גבוה מהחברה שהוא חילוני, והוא לא מתחשב באיסורים האלה.

<ואליד חדאד: סטטיסטית אני יכול להסביר את זה.

<ואליד חדאד: בחברה היהודית כמעט 60% מהנערים התנסו באלכוהול בשנה האחרונה.

<ואליד חדאד: במגזר הערבי יש עלייה של 5%, לפי נתוני המיצ"ב, התקרבנו ל-20%.

<ואליד חדאד: אבל אם לוקחים את הממד של רגישות תרבותית, ניתן להבין את זה, ו-90% מהחברה הערבית, שהיא מוסלמית, שוללת ואוסרת שתיית אלכוהול.

<ואליד חדאד: אם בודקים חשיש, מריחואנה, גראס, באותה שכבת גיל, שזה 12% בקרב הנוער הערבי, 10% בחברה היהודית, שזה כבר פער של 2%.

<ואליד חדאד: אם לוקחים סמי פיצוציות, סמים כימיים, באותה שכבת גיל בחברה הערבית זה 9%, ו-4.5 בחברה היהודית.

<ואליד חדאד: אז את רואה את המספרים.

<ואליד חדאד: 60% באלכוהול אצל יהודים לעומת 4.5.

<ואליד חדאד: כי מי שמתחיל בשתיית אלכוהול, ממשיך ומפתח קריירה של שימוש בסמים ועבריינות בחברה הערבית.

<ואליד חדאד: אלכוהול מלווה עבריינות בחברה הערבית.

<אלי טנא: במקרה שלנו, אנחנו כבר – לדעתי זו שנה שלישית ברציפות, מנסים להעביר את המסר שהימנעות משתייה היא קריטית למניעת אלימות.

<אלי טנא: יש קשר בין השניים.

<אלי טנא: כשמדברים על אסטרטגיה שיווקית, זה הפיצוח.

<אלי טנא: אנחנו נדרשים לעשות פעולה שתהיה בפלטפורמה הנכונה ותעשה את הדבר הנכון לאנשים הנכונים.

<אלי טנא: אנחנו צעירים – שלא קוראים עיתונים, אז המסר הוא כזה, למי שקצת מכיר בערבית- - -

קריאה: אבל אתם מדברים תיאוריות, עם כל הכבוד.

קריאה: אתם לא עושים כלום.

תמר זנדברג: אדוני, סליחה, אני ארשה לך, אבל לא עכשיו.

קריאה: מאוד מציק לי כל מה שמדברים פה.

קריאה: אומרים שעושים מתחת לשולחן.

קריאה: הם לא עושים מתחת לשולחן.

תמר זנדברג: אני מבינה שזה מציק לך.

תמר זנדברג: אני מבקשת שתעצור את דבריך ברגע זה.

תמר זנדברג: אני מבקשת שתירשם לזכות דיבור, ואשמח לתת לך רשות דיבור, אבל אל תתפרץ לדברים.

תמר זנדברג: קודם נשמע מה הם מציגים.

תמר זנדברג: הדברים שלך מאוד חשובים לי, כי חלק מהדיון זה לדעת מה הם מציגים, ואחר כך איך זה מגיע בשטח.

תמר זנדברג: אשמח לשמוע את דבריך – כתוב לי שם ותפקיד.

תמר זנדברג: בבקשה.

<אלי טנא: אנחנו התמקדנו במסרים שאלכוהול גורם לאלימות, וניסינו לבחור בפלטפורמות ובכלים שהם רלוונטיים לקהל המטרה שלנו.

<אלי טנא: במגזר הערבי 100% מהקמפיין שלנו מתרחש במדיה הדיגיטלית.

<אלי טנא: אנחנו עובדים רק שם.

<אלי טנא: התקציב שיש לנו מאפשר לנו מהלך של שבועיים-שלושה מרוכזים – לקמפיין יישומי; לא לקמפיין הסברתי, שהוא לא קשור לפרסום.

<אלי טנא: משרד הפרסום שעושה עבורנו את השירות, עשה פילוח של כלים רלוונטיים.

<אלי טנא: התמקדנו הרבה בפייסבוק.

<אלי טנא: נראה מה עשינו.

<אלי טנא: קודם כל, ידענו שהאינטרנט הוא בהחלט – גם המגזר הערבי, כמו זה היהודי, הוא בחשיפה גבוהה של בני נוער בפרט ואנשים בכלל.

<אלי טנא: צעירים מאוד מחוברים היום לרשתות החברתיות.

<אלי טנא: התמקדנו בתקשורת שנחשבת המיין סטרים של המגזר הערבי פלוס המיין סטרים של הרשתות החברתיות.

<אלי טנא: לא יודע אם אתם מכירים, אבל האתרים- - - ובוקרא הם האתרים המרכזיים בקמפיין.

<אלי טנא: בפייסבוק יש לנו למעלה מ-600,000 גולשים שהם בעלי פרופיל של מגזר ערבי.

<אלי טנא: ג'ידייל היא מערכת הפרסום של גוגל, שיושבת לפי תרבותים שניתן לעשות.

<אלי טנא: היא יושבת בכל המדיה בישראל, שהיא מראש מגדירה עצמה לקהלי מטרה מיוחדים.

<אלי טנא: אתה יכול לפלח לפי מגזר, לפי גיאוגרפיה, כל מיני אמצעי תרבות.

<אלי טנא: שם ריכזנו את כל המהלך שלנו.

<אלי טנא: תזמנו את המהלך הזה לאחרי הרמדאן והעיד אל פיטר, שזה לאחר חג שבו בוודאות לא שותים.

<אלי טנא: הוא תוזמן קצת יותר מאוחר במגזר היהודי – המגזר היהודי התחיל בסוף יוני, תחילת יולי, אחרי עיכובים רבים מצד הות"ת.

<אלי טנא: התחלנו עם החופש הגדול, שנחשב תקופה יותר מסוכנת מבחינת המסוכנות של השתייה.

<אלי טנא: כך נראה הקמפיין שלנו.

<אלי טנא: הוא בהחלט רומז לאלימות.

קריאה: לכמה זמן זה?

<אלי טנא: אמרתי – שבועיים עד עשרים יום.

<אלי טנא: בחרנו עקרונית אחרי הרמדאן, תקופת הקיץ שנחשבת תקופת סיכון כללי – יש עלייה בתופעה הזאת, כי צעירים יוצאים מבית הספר, מתחילים להסתובב וכו'.

<אלי טנא: ואחרי זה יש לנו מהלך נוסף לקראת סוף השנה האזרחית.

תמר זנדברג: כמה אותו תקציב שיש לכם?

תמר זנדברג: פעמיים בשנה כשבועיים.

תמר זנדברג: כמה זה נותן מבחינת חשיפה?

<אלי טנא: קודם כל, זה קמפיינים שמראש הם מדידים.

<אלי טנא: אנחנו מגדירים מראש מדדים של חשפות, הקלקות ומעורבות.

<אלי טנא: יש לנו הגדרה ליעדים שאנחנו מגדירים אותם.

<אלי טנא: לא הבאתי לפה את הטבלה – אין לי בעיה לשלוח – טבלת פריסה, שאומרת שבפייסבוק יהיו לא פחות מ-X מעורבויות.

תמר זנדברג: זה הדיון.

תמר זנדברג: ביקשנו.

תמר זנדברג: זה הקמפיין הראשון שרץ, של הרשות?

תמר זנדברג: שנה שעברה, למשל, מה מידת החשיפה?

תמר זנדברג: גם השנה, כשתכננתם את הקמפיין הזה, אני מניחה שהתבססתם על נתוני השנה שעברה מבחינת לאיזו חשיפה שואפים להגיע.

תמר זנדברג: אני יכולה להבין שאתה אומר:

תמר זנדברג: 200,000 זה סכום מוגבל, לכן נגביל רק לאלכוהול, נעשה פעמיים בשנה, נעשה את המקסימום שמהתקציב יהיה הכי אפקטיבי, אבל בוא נראה אם זה אפקטיבי באמת.

<אלי טנא: קודם כל, מזיכרון, כי הטבלה לא פה – במהלך השבועיים האלה אנחנו מדברים על עשרות-מיליוני חשיפות.

<אלי טנא: למשל, אתר כמו – סתם, דוגמה – יש לו מאות-אלפי גולשים ביום.

<אלי טנא: כל גולש פוטנציאלי בחשיפות – לא יודע אם אתם מכירים את המונחים – בחשיפות הם נחשפים כל יום ארבע, חמש פעמים.

<אלי טנא: עשרות-מיליוני חשיפות, כלומר כל גולש נחשף או יש לו הזדמנות להיחשף עשרות פעמים.

<אלי טנא: בפייסבוק היעדים שלנו, בשני הכלים האלה שקוראים להם פייסבוק וגוגל, היעדים שלנו הם יעדי הקלקות.

<אלי טנא: הקלקות זה פעולה פרו אקטיבית.

<אלי טנא: אנחנו מדברים על הקלקות בסדר גודל של עשרות-אלפים רבים.

<אלי טנא: האנשים שמבצעים את העבודה – מראש אנחנו מחייבים אותם להישגים מסוימים, והם עומדים בהם, כלומר זה המקצוע.

<אלי טנא: לצורך העניין, אם מעניין אתכם, הגענו לקריאייטיב עצמו.

<אלי טנא: ג'לאל, רוצה להתייחס?

<ג'לאל בנא: ודאי.

<ג'לאל בנא: הקריאייטיב מדבר על – אומר דברים בערבית.

<ג'לאל בנא: בערבית זו נשמעת סיסמה מאוד חזקה, שאומרת: הכוס שלך דופקת לך את הראש.

<ג'לאל בנא: אנחנו גם מקבלים המון פידבקים ותגובות ממה שמתרחש בקמפיין.

<ג'לאל בנא: אנחנו בשלושת האתרים המובילים בחברה הערבית, הארציים למעשה.

<ג'לאל בנא: אם תשימו לב, כאן בפרסום יש יד של אדם שלוקח ששיית אלכוהול, ששיית בירה.

<ג'לאל בנא: זה הבסיס של הבעיה – קונים ששיית בירה בשלושים, ארבעים שקל, אם זה שני נערים, שותים, ומשתכרים, ומפה הבעיה מתחילה להתגלגל.

<ג'לאל בנא: זה לא אותו אדם שיושב בבר עם החברים שלו ומשלמים עבור השתייה שלהם 200 ו-300 שקל; זה משהו שמאוד מייחד את התופעה של שתיית האלכוהול בקרב בני נוער, שמתוך זה למעשה אנחנו רואים את האלימות בצד שמאל, היד שמסמנת את האלימות עם הסכין.

<ג'לאל בנא: כמובן, הכול תחת הכותרת של הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול – לא משנה שלפעמים אנחנו מקבלים כל מיני תגובות, כי חושבים שאנחנו הרשות הפלסטינית, כי זה נקרא הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול – במיוחד מהגופים בעולם הערבי.

<ג'לאל בנא: ברשותכם, אני רוצה להוסיף – אני ג'לאל בנא, ואני דובר הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.

<ג'לאל בנא: בנוסף לפעילות הפרסומית אני כבר שבע שנים פלוס דובר הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול.

<ג'לאל בנא: אני מרכז את כל הפעילות של הרשות בתקשורת הערבית, ומאחר שיש בעיה בקרב הרשויות המקומיות הערביות בכל הקשור לדוברות, אנחנו למעשה נותנים מענה לכל המתאמים שנמצאים ברשויות המקומיות הערביות.

<ג'לאל בנא: אני חושב שזה משהו שמאוד מייחד את הרשות כרשות ממשלתית.

<ג'לאל בנא: כלומר אני והצוות שלי בקשר יום-יומי עם כל מתאמי הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, שנמצאים, עובדים ויושבים ברשויות המקומיות.

<ג'לאל בנא: אנחנו נותנים להם את המענה של הדוברות ושל הפייסבוק ושל העיצובים.

<ג'לאל בנא: יש לנו כנס שנתי שאנחנו עושים זה עשר שנים, שהוא למעשה קהל היעד שלו זה אנשי המקצוע, עובדים סוציאליים ואנשי חינוך, כלומר מבחינה הסברתית, אנחנו נותנים את המענה גם למי שאין להם הדוברות מבחינת הרשות המקומית באופן רשמי.

<ג'לאל בנא: אנחנו מנהלים את דף הפייסבוק.

<ג'לאל בנא: יש לנו גם תקציב לקידום פוסטים בפייסבוק.

<ג'לאל בנא: דף הפייסבוק שלנו אוטוטו מגיע ל-30,000 עוקבים, וכל הקידום נעשה לציבור הערבי בישראל.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: נשמע כמה דוברים מהשטח, ואחר כך גם משרדי הממשלה וגם הרשות.

תמר זנדברג: בסוף נסכם.

תמר זנדברג: בכר עוואדה, עמותת הגליל, בבקשה.

<בכר עוואדה: תודה רבה.

<בכר עוואדה: קודם כל, אני מברך על הדיון הזה ומברך אותך על ההתעניינות ועל המעקב שאת עושה במסגרת הנושא הזה בכל הנושא של העישון, סמים ואלכוהול בחברה הערבית ובכלל.

<בכר עוואדה: אני מכיר את הרשות דרך הפנים שלה בערבית, שזה ד"ר ואליד חדאד, שעושה עבודה רצינית, נאמנה, עוקב.

<בכר עוואדה: הוא תמיד נמצא ברדיו, דובר וכו'.

<בכר עוואדה: הוא השגריר של הרשות, אבל מעבר לזה אני לא רואה כלום.

<בכר עוואדה: הוא רץ מכאן לשם, הרצאות וכו', אדם אחד במגזר רחב, שיש בו בעיה מרכזית, ששיעור הבעיה בה הוא יותר משיעור האוכלוסייה עצמה ביחס לאוכלוסייה היהדות, ולכן אני חושב שהרשות עודה וי על החברה הערבית, שכן יש לנו פעילות, בן, אבל מה מידת האפקטיביות?

<בכר עוואדה: האם אנחנו משיגים את המטרה?

<בכר עוואדה: אני לא רואה שיש מחקר מעקב.

<בכר עוואדה: אני גם לא רואה שיש שיתוף פעולה עם גורמים בשטח.

<בכר עוואדה: למשל, אגודת הגליל.

<בכר עוואדה: אנחנו נלחמנו כדי לקבל 20,000 שקל למאבק שאנחנו עושים – קמפיין מקצועי ועבודה מקצועית בבתי הספר.

<בכר עוואדה: מי לא הפעלנו מחברי הכנסת?

<בכר עוואדה: בסוף קיבלנו, וזה לשנה אחת ולא יותר, מהקרן שאתם מנהלים.

<בכר עוואדה: אני רוצה לשאול, מה האפקטיביות שאתם עושים?

<בכר עוואדה: אני יודע שנעשות פעילויות דרך האדם הזה, והקמפיין שדיברתם עליו – אני בספק גדול אם הוא משיג את התוצאה.

<בכר עוואדה: אז יש קמפיין בקול אל-ערב וכו'.

<בכר עוואדה: עשרות-מיליונים – אני לא יודע מי מקליט, אבל אני לא רואה תוצאה בשטח.

<בכר עוואדה: אני רואה שבתי נרגילות גדלים בחברה הערבית.

<איתן גורני: גם בחברה היהודית.

<בכר עוואדה: זה לא סיבה.

<בכר עוואדה: חבר'ה, אני לא רוצה להטיל את כל האשמה על הרשות, אבל היא צריכה לפעול באופן מערכתי.

<בכר עוואדה: היא צריכה לשלב רשויות מקומיות, חגבי רשיון עסק לבתי נרגילות, שגם שם שותים וגם מנרגלים, מעשנים, ומשם גם מידרדרים לסמים, כי זה העבירה.

<בכר עוואדה: זה הסיסטם שם.

<בכר עוואדה: צריך לבדוק את האפקטיביות של הפעילות שלכם, לעשות קבוצות מיקוד עם אנשי מפתח בחברה הערבית, לשתף אותם, להביא אותם.

<בכר עוואדה: גם אם הם אומרים ביקורת נוקבת, הרי אתם ואנחנו ביחד, יש לנו מטרה משותפת.

<בכר עוואדה: אמנם יש לכם פעילים ברשויות המקומיות, אבל הם אנשים שעושים פעילות מקומית.

<איתן גורני: אתה יודע כמה אנשים יש לנו במגזר הערבי?

<איתן גורני: יותר משבאוכלוסייה היהודית.

<בכר עוואדה: אני רוצה לדבר על האפקטיביות.

תמר זנדברג: איתן, קודם כל, הוא לא אמר את זה.

תמר זנדברג: הוא אמר שהוא מכיר את הפעילות דרך ואליד, שוואליד אחראי על הפעילות, וזה בסדר גמור.

תמר זנדברג: דבר שני, אני מציעה – אנחנו מכירים את זה הרבה בדיוני ועדות.

תמר זנדברג: אנחנו עורכים את הדיון הזה כדי לראות מה הצרכים, וזו גם ההזדמנות שלכם, לשמוע מהשטח, להתייחס לשולחן הזה כשולחן עגול, ולשמוע מה קורה.

תמר זנדברג: אם רק נהיה עסוקים בלומר כמה הכול בסדר – גם כשיש ביקורת, היא ביקורת בונה.

תמר זנדברג: אנשים מביאים מהניסיון שלהם, אנחנו נקשיב, ובסוף נסכם.

תמר זנדברג: אם יש דברים שנוכל לשפר, מה טוב.

<בכר עוואדה: אני מביא הצעה לשותפות רחבה, להסתכל יותר על גורמי מפתח בחברה הערבית, ולהציע שותפות.

<בכר עוואדה: מתי לאחרונה הקימה הרשות אסיפה של אנשי מפתח, חוץ מאשר אנשים שעובדים אתכם, לדעת עוד אופקים?

<בכר עוואדה: יש אנשים שעובדים, גם במלחמה בסמים, גם בעישון וכו', שאתם לא משתפים אתם פעולה.

<בכר עוואדה: אני מזמין אותך להרחיב את המנעד הזה.

<בכר עוואדה: זה יהיה עשיר וישיג את המטרה.

<בכר עוואדה: שתיים, אני רוצה לבדוק את האפקטיביות.

<בכר עוואדה: אתם עושים כבר קמפיינים כמה שנים – תבדקו את האפקטיביות.

<בכר עוואדה: מי מקליק, מי עושה.

<בכר עוואדה: למה בדרך כלל יש עלייה?

<בכר עוואדה: אם אתם משקיעים, בואו נבדוק אם ההשקעה היא נכונה.

<בכר עוואדה: בוא ננסה את זה.

<בכר עוואדה: מחקר קטן שייעשה כאן, שיבדוק את הפעילות שאתם עושים, ביחד.

<בכר עוואדה: לא יודע אם זה המקום, אבל אני חושב שראוי להיות יותר שקופים בחלוקת כספי קרן החילוט שאתם מחלקים – למי אתם מחלקים אותם ומה נעשים בכספים האלה, ואם הכספים האלה משיגים את המטרה שאתם רוצים.

<בכר עוואדה: אני חושב שלא.

<בכר עוואדה: אני יודע שמקבלים שתיים, שלוש עמותות, שאף אחד לא יודע מה הם עושים, ואתם עושים וי – נתנו לחברה הערבית.

<בכר עוואדה: אז אתם נתתם, אבל זה לא השיג את המטרות שלשמן הוקמה קרן החילוט.

<בכר עוואדה: אז אני מטיל את הדבר הזה לבדיקה אצלכם.

<בכר עוואדה: אני חושב שראוי שיהיה דיון גם בשיתוף אנשי מפתח בחברה הערבית, עמותות, פעילים, חוקרים, לבדוק יחד איך אפשר בכסף הקטן שאתם משקיעים, להשיג מקסימום תועלת.

<בכר עוואדה: תודה רבה.

תמר זנדברג: עבד, אני מתנצלת – אני נותנת לנציג מרכז שלטון מקומי, ואתה הדובר הבא.

<חיאם קעאדן: שלום לכולם.

<חיאם קעאדן: קודם כל, תודה על קיום הדיון, כל מי שעובד ועושה.

<חיאם קעאדן: רציתי להעלות נקודה אחת או שתיים.

<חיאם קעאדן: כמובן, הקמפיין וכל מה שנעשה להגברת המודעות, זה דבר מצוין, אבל לפני שבוע ישבתי עם מישהו באיזה בית קפה, והוא אמר: שמעתי שהיום יש סוג של סם, שמעבירים אותו דרך הפלאפון, והילד מתמכר לזה, והוא מתחיל לשלם דרך הפלאפון.

<חיאם קעאדן: סוג של סם, שהוא מוזיקה.

<חיאם קעאדן: זה אחד.

<חיאם קעאדן: שתיים, העניין, האם המודעות היא גם לסמים החדשים, לשיטות שמנסים להחדיר לתוך הילדים, ולמשוך אותם ולהרוס להם את החיים?

<חיאם קעאדן: כי לדעתי, זה גם חשוב, להפנות את תשומת לבם של הקוראים והצופים, שהאנשים שעובדים במלאכה הזאת, להרוס את החברה, להרוס את הילדים בשביל להתעשר על חשבון הבריאות שלהם ואיכות החיים שלהם, אין להם דין, אין להם דיין, יכולים לעשות הכול.

<חיאם קעאדן: צריך גם לעקוב אחר כל השיטות האלה ולהפיץ אותן ולעלות עליהן.

<חיאם קעאדן: יכול להיות שזה נודע לכם- - -

תמר זנדברג: אתה מתכוון לסמי פיצוציות?

<חיאם קעאדן: משהו מוזיקה.

<חיאם קעאדן: הוא מתמכר לזה, והוא מתחיל לקנות את זה בכסף.

<חיאם קעאדן: זה קיים ומתחיל לרוץ.

<חיאם קעאדן: שמעתי את זה לפני שבוע.

<חיאם קעאדן: חשבתי שאני פרימיטיבי.

תמר זנדברג: אני פרימיטיבית יותר ממך.

תמר זנדברג: לא שמעתי על זה.

<חיאם קעאדן: צריך להגביר את המודעות לסוגי הסם החדשים, שכל הזמן האנשים האלה, שמנסים לשווק לנו ולמכור לילדים שלנו.

<חיאם קעאדן: תודה רבה.

<חיאם קעאדן: אני אעזוב, כי יש לי עוד דיון.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: עבד אזברגה, יו"ר הוועדה למלחמה בסמים ואלכוהול- - -

<עבד אזברגה: אני חבר מועצת העיר לוד, שהיא עיר מעורבת.

<עבד אזברגה: יש בה 30,000 ערבים, והבעיה שלי, עם הרשות למלחמה בסמים.

<עבד אזברגה: אין לי משהו נגד מישהו.

<עבד אזברגה: פשוט מאוד, אתם עושים עבודה מאוד חשובה, אבל לצערי הרב, רוב מה שנאמר ומה שאמר האדון בהתחלה, זה מאוד חשוב, שבעצם הכול טוב ויפה בוועדות.

<עבד אזברגה: אני יושב-ראש ועדה שמונה כמעט 50 איש מקצוע – חינוך, רווחה, משטרה, נוער, קידום, הכול.

<עבד אזברגה: אבל כשאני יוצא לרחוב, אני לא מרגיש שמישהו אומר לי: אסור להתעסק עם הסמים, אסור להתעסק עם האלכוהול.

<עבד אזברגה: זה במגזר הרוסי, זה במגזר הערבי, ויש עלייה.

<עבד אזברגה: קצין הנוער במשטרת לוד, הוא מציג לנו עלייה ניכרת בשימוש בסמים, סמים קלים.

<עבד אזברגה: זה מתחיל בחשיש ומריחואנה, והיום בלוד ורמלה ממש יש מקומות מוכרים.

<עבד אזברגה: אולי צריך קצת לחשוב על האפקטיביות של הפרסום.

<עבד אזברגה: צריך אולי שלטי חוצות.

<עבד אזברגה: כל מה שדיברת בהתחלה – אני רואה עכשיו ידיעה, כל שנייה אני מקבל פרסום.

<עבד אזברגה: כולנו הפכנו להיות עיתונאים.

<עבד אזברגה: צריך לחשוב על שלטי חוצות.

<עבד אזברגה: לשנות את הרחובות.

<עבד אזברגה: כמו אור ירוק.

<עבד אזברגה: אני לא יודע אם זה עוזר, למנוע את תאונות הדרכים.

<עבד אזברגה: המטרה שלי – אני רוצה שתבינו את הרציונל, וכך אני גם נלחם במנכ"ל עיריית לוד, שאנחנו צריכים לקחת בזה חלק, אפילו ארצית.

<עבד אזברגה: שיהיו שלטי חוצות.

<עבד אזברגה: לקחת תקופה מסוימת, שהעניין הזה יהיה הדבר החשוב על סדר-היום הציבורי, כי זה באמת הולך וגובר, ואנחנו סתם יושבים ומנהלים דיונים שעות, ושומעים את כולם ונותנים לכולם להתבטא, וזה בתכל'ס לא עושה את העבודה.

<עבד אזברגה: אני רוצה שתבינו את המסר החיוני שאני רוצה להעביר מהשטח, כי צריך באמת להילחם בתופעה, כי בעצם כל מה שאנחנו עושים, אנחנו לא נלחמים בתופעה.

תמר זנדברג: תעזור לנו להשתמש בניסיון שלך.

תמר זנדברג: אתה יושב-ראש ועדה וחבר מועצה, כלומר אתה מכיר את הציבור שלך, בעיר שהיא גם מעורבת וגם מוחלשת, לכן סמים ואלכוהול, אני מניחה שאתה מכיר – אולי בין הטובים פה בחדר.

תמר זנדברג: מה חסר, מהניסיון שלך, כדי שתהיה יותר אפקטיביות?

תמר זנדברג: אנחנו מדברים עכשיו על הפרסום ועל ההסברה.

תמר זנדברג: אני מניחה שהרבה מהעבודה שאתם צריכים היא גם עבודה סוציאלית וגם עבודה של חינוך וכו'.

<עבד אזברגה: האדון אמר שיש כל מיני גורמים שמתקשרים אתם, שיש אירועים מסוימים.

<עבד אזברגה: אבל אולי נחבר משהו לחינוך ולרווחה בחברה, שבין 18 ל-25, החתך הזה במגזר הערבי הוא בעצם חתך מופקר.

<עבד אזברגה: כל אחד יחשוב, מה עושים הערבים בין 18 ל-25 – הם משייטים.

<עבד אזברגה: מי שמסתדר, הולך למסלול נכון, מי שהולך למסלול באמצע, ומי שהולך למסלול השלילי.

<עבד אזברגה: אז מה שצריך לעשות – צריך לתגבר את התקשורת - אני לא באילו מובנים, אם זה ברשות, במשרד החינוך, משרד הרווחה.

<עבד אזברגה: הגילאים האלה, צריך לטפל – משם זה מתחיל.

<עבד אזברגה: הוא דיבר על הנרגילות.

<עבד אזברגה: אגב, משהו מוזר – ברמלה יש בית נרגילה אחת, בלוד יש 20 בתי נרגילות.

<עבד אזברגה: זה מוזר.

<עבד אזברגה: ממש רשיון עסק.

<עבד אזברגה: אגב, בנרגילות מעשנים סמים, שותים אלכוהול בפחיות כאלה.

<עבד אזברגה: מה שאני היום אומר, שצריך יותר מודעות ציבורית.

<עבד אזברגה: צריך ממש לעשות מזה עניין לאומי, להילחם בתופעה, וגם אכיפה.

<עבד אזברגה: למשל, אני רואה בלוד – יש תחנות ממכר שעובדות תחת האף של המשטרה.

<עבד אזברגה: אני לא יודע מה המטרה של העסק.

<עבד אזברגה: אני אומר שצריך יותר – קודם כל, הפרסום, שלטי חוצות – זה חשוב.

תמר זנדברג: ההחלטה להתמקד בפרסום בתחום האלכוהול.

<עבד אזברגה: ה-200,000 שקל, נראה לך- - -

תמר זנדברג: זה סכום נמוך.

תמר זנדברג: על תקציב הרשות וגם תקציב הפרסום עשינו פה הרבה – זה לא הנושא כרגע.

תמר זנדברג: ראינו – אותם 200,000 זה 15% מתקציב הפרסום השנתי של הרשות.

תמר זנדברג: שני שנייה שמה את זה בצד.

תמר זנדברג: נניח, מתוך התקציב הזה, הוצגה פה החלטה, להתמקד רק בתחום האלכוהול משיקולי תקציב וכו', אבל סתם נניח, לדעתכם, נושא הנרגילות הוא יותר חשוב לזמנים אלה?

תמר זנדברג: או גם וגם?

תמר זנדברג: או זו החלטה נכונה להתמקד באלכוהול?

<עבד אזברגה: זה קצת מסורבל, כי יש לך נרגילות.

<עבד אזברגה: יש מקומות שמוכרים סמים קלים.

<עבד אזברגה: יש הרבה מקומות אפלים, בערים המעורבות במיוחד, שהמקומות האלה באמת צריכים להיות מוארים.

<עבד אזברגה: צריך לתגבר את השיטור הקהילתי, המתנדבים.

<עבד אזברגה: אני לא בקטע הזה, אבל יש צורך.

<עבד אזברגה: הנוכחות.

<עבד אזברגה: כי כל המקומות – בתי הספר, מוסדות החינוך, שהם אפלים בלילה, הופכים להיות ממש יעד לציבור הזה שמשתמש בסמים.

תמר זנדברג: בבקשה, רק לנושא הזה של האלכוהול.

<בכר עוואדה: אני חושב שהחלוקה הזאת לא נכונה, לצערי.

<בכר עוואדה: אני חושב שמי שמעשן נרגילה, בדרך כלל גם משתמש באלכוהול וגם עושה סמים.

<בכר עוואדה: זה מה שאמרת.

<בכר עוואדה: זה בדרך כלל.

<בכר עוואדה: להתחיל לעשות מאבק לכל דבר ספציפי?

<בכר עוואדה: בחייאת.

תמר זנדברג: לא, השאלה – וזה כבר עלה בדיון הקודם שעשינו על העישון, וגם נושא בתי הנרגילות עלה שם באופן מאוד משמעותי – יכול להיות לשנה הבאה – סתם אני אומרת; או לפעם הבאה – הנושא של התרבות שנוצרת סביב בתי הנרגילות, שזה עישון ושתייה, כאילו הכול יחד, יכול להיות שאם תעשו איזו עבודת מחקר שיווקית קטנה, דרך קבוצת מיקוד או משהו כזה, ותבינו את התחום הזה – גם אני נחשפתי אליו בדיון הקודם שעשינו – גם אתם הייתם, אז תוכלו בתקציב יותר קטן לתקוף בצורה יותר אפקטיבית משהו יותר רחב, כי הוא יהיה ממוקד לנושא בתי הנרגילות.

<אלי טנא: אני מסכים ב-100%.

<אלי טנא: אני גם חושב – עשו הבחנה בין העובדה שאתם יודעים לפחות טוב כמונו, מה צריך, ולהתייעץ אתכם זה חשוב, לבין שלפעמים, אחרי שאנחנו מגיעים למסקנה, הפלטפורמה והדרך לעשות, זה קצת אחרת ממה שאתם חושבים.

תמר זנדברג: אנחנו עוד לא שם.

<אלי טנא: אנחנו ממש בעד.

תמר זנדברג: ד"ר מוחמד ח'טיב, אגודת הגליל, הפורום האזרחי, מכללת צפת.

תמר זנדברג: איש אשכולות.

<מוחמד ח'טיב: קודם כל, תודה על הדיון.

<מוחמד ח'טיב: תיקון קטן לסטטיסטיקה שנתת – המוסלמים הם לא 90% אלא 80%, אלא אם כן אתה מדבר על בני הנוער המוסלמי.

<מוחמד ח'טיב: שני דברים: אחד, בנושא המקצועי – ג'לאל, המסר פה הוא מסר שלילי.

<מוחמד ח'טיב: מהניסיון שלי בנושא של בריאות המתבגרים, כל הנושאים של בריאות לא מדבר אליהם; מה שמדבר אליהם זה יותר קשור בלקיחת סיכונים, שזה האופי שלהם.

<מוחמד ח'טיב: זה אחד המאפיינים של בני הנוער האלה.

<מוחמד ח'טיב: לא רק שזה חלק מההתפתחות שלהם; זה צורך אצלם, לקחת סיכונים, וחלק מזה, זה מה שקורה עם האלכוהול ועם הנרגילה ועם הסמים ועם ההתנהגויות הנוספות.

<מוחמד ח'טיב: לדבר אליהם בשפה הזאת, זה לא משיג את המטרה.

<מוחמד ח'טיב: צריך לחפש מסר חיובי.

<מוחמד ח'טיב: למה לתת את התמונה הקשה?

<מוחמד ח'טיב: אפשר גם להציג משהו חינוכי.

<מוחמד ח'טיב: אנחנו כן רוצים שהם ייקחו סיכונים, כי זה חלק מההתפתחות שלהם, אבל לקחת סיכונים מחושבים, מבוקרים, חיוביים.

<מוחמד ח'טיב: מה שאני רוצה לומר, אולי צריך קצת יותר למידה לעומק, לנסח מסרים יותר חיוביים שיגיעו לבני הנוער האלה.

<מוחמד ח'טיב: לגבי הדיונים – נכון, אתם המומחים.

<מוחמד ח'טיב: אני מציע לכם גם לערוך דיונים עם אנשי מקצוע בכלל בחברה הערבית.

<מוחמד ח'טיב: לא מזמן הקמנו את ועדת המעקב לענייני בריאות באוכלוסייה הערבית, שזה רק אנשי מקצוע.

<מוחמד ח'טיב: זה 30, 40 אנשי מקצוע ממש מהמובילים בארץ.

<מוחמד ח'טיב: אני מזמין אתכם לבוא לדיון.

<מוחמד ח'טיב: אתם יכולים להשתמש בזה.

<מוחמד ח'טיב: זה יכול להיות משהו שמאוד יעזור לעשייה שלכם.

<מוחמד ח'טיב: הדבר האחרון – אני חושב שגם בתקציב הזה צריך לייעד תקציב נפרד לנושא של הערכה של מה שעושים.

תמר זנדברג: נקודה חשובה.

<איתן גורני: חבל שלא הבאתי את המדען הראשי, כי עושים.

תמר זנדברג: אנחנו נעשה דיון המשך.

תמר זנדברג: הנקודה של האפקטיביות וההערכה היא נקודה חשובה.

תמר זנדברג: תודה.

<מוחמד ח'טיב: רק אסיים בנקודה אחת – אין שום ספק שכל פעולה היא מבורכת.

<מוחמד ח'טיב: רק צריך ללמוד מהניסיון.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: אלעוברה חסן, בבקשה, מרהט.

תמר זנדברג: תפקידך?

<אלעוברה חסן: אזרח.

תמר זנדברג: אזרחים ברוכים הבאים אצלנו בוועדה.

<אלעוברה חסן: אני חושב, קודם כל, שהתקציב הוא בכלל לא נכון, לא צודק, לא שוויוני, כי האוכלוסייה הערבית נמצאת היום 21%, וגם הבעיות, הסמים והאלכוהול זה הרבה יותר מאשר 21% בתוך האוכלוסייה הערבית, אם ניקח את האוכלוסייה הערבית לכל אזרחי מדינת ישראל.

<אלעוברה חסן: רואים שזו אפליה שהיא מאוד קשה, גם בתקציב הזה.

<אלעוברה חסן: לכן אני חושב שצריך להעלות את התקציב, כדי להילחם.

<אלעוברה חסן: ניקח דוגמה.

<אלעוברה חסן: אני הייתי פעם בלוד בבית אבלים, וראיתי לצערי הרב, את המשטרה עומדת ומסתכלת, והיתה תחנה של סמים.

<אלעוברה חסן: אתה רואה את האדם בא עם מוניות, שם את היד בפנים עם חלון קטן, והמשטרה מסתכלת.

<אלעוברה חסן: המשטרה גם מתעלמת מהמגזר הערבי.

<אלעוברה חסן: הם, כנראה, משתפים פעולה עם האנשים שמוכרים את הסמים.

<אלעוברה חסן: לא משנה להם מה קורה במגזר הערבי.

<אלעוברה חסן: לא מעניין אותם.

<אלעוברה חסן: זה אחד.

<אלעוברה חסן: שתיים, ניקח את הנרגילות.

<אלעוברה חסן: אני רואה את הידידים שלי השוטרים מחייכים, אבל זו עובדה קיימת במדינת ישראל.

<אלעוברה חסן: הנרגילות היום במגזר הערבי – אתה רואה ברחוב שש, שבע נרגילות, וכולם שמים לילדים שם סמים בתוך הנרגילה.

<אלעוברה חסן: הביאו לנו את זה ממצרים, והנרגילה הזו היא בכלל הרסה לנו את הנוער.

<אלעוברה חסן: אתה רואה היום גם בתוך בתי הספר, יש מין סם שמוכרים אותו לילדים – בסוכריות, בדברים כאלה.

<אלעוברה חסן: לצערי, כמה שפנינו ופונים ומדברים, זה לא עוזר כלום.

<אלעוברה חסן: גם הדברים האלה הביאו לאלימות.

<אלעוברה חסן: אם אתה רואה את המגזר הערבי – האלימות גדלה בכל כך הרבה אחוזים, רצח, הריגה, יריות במגזר הערבי.

<אלעוברה חסן: אתה רואה כל יום שני – אשה נרצחה, ילד נרצח, זקן נרצח, כתוצאה גם מהתעלמות.

<אלעוברה חסן: אני הייתי מבקש, גם לדון בנושא הזה של הסמים והאלכוהול, וגם התערבות של המשטרה.

<אלעוברה חסן: זה תפקידה של המשטרה במדינת ישראל, לשמור על האזרחים, להגן על האזרחים, לדעת איך להוציא את העוול הזה, את כל הסמים האלה ואת כל הנשק והטרור שנמצא בתוך הערים העריות.

<אלעוברה חסן: כולם מתעלמים.

<אלעוברה חסן: שלחתי מכתב לשר לביטחון הפנים דאז, ולצערי מה הוא כתב בתשובתו – מה אתה רוצה שנעשה?

<אלעוברה חסן: זו המנטליות של הערבים – בחתונות יורים.

<אלעוברה חסן: זו לא תשובה של שר.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: מאהב אגבאריה, מועצה מקומית מעלה עירון.

תמר זנדברג: מה תפקידך?

<מאהב אגבאריה: אני עוזר ראש מועצה ויועץ.

<מאהב אגבאריה: השתתפתי בהרבה ועדות היום.

<מאהב אגבאריה: אני הופתעתי שיש ועדה, אבל אני כאיש ציבור, בתוך מועצה, שמעתי פעם על הרשות למלחמה בסמים, אבל מעולם לא הייתם במועצה שלנו.

<מאהב אגבאריה: זה צריך להעלות סימן שאלה, למה לא נכנסים לרשויות ולעיריות, לתפקידים.

<מאהב אגבאריה: דבר שני, אנחנו מדברים על השפה הערבית ועל הפרסומת, על הסמים ועל המשקאות, אבל אנחנו כחברה ערבית נתקלים גם בערוץ 10, 22, בערוץ 5, 6, 7.

<מאהב אגבאריה: תוך כדי ספורט מביאים פרסומת ל-XL ולבלו ולהייניקן וכל מיני.

<מאהב אגבאריה: 80% זה צעירים, והם מסתכלים בתום על משחק של כדורגל, ורואים הייניקן באמצע.

<מאהב אגבאריה: אני שואל את הבן שלי, מוסלמי-- -

תמר זנדברג: בערבית?

<מאהב אגבאריה: בעברית.

<מאהב אגבאריה: זה גם יותר מושך בעברית, ואם הם מביאים את בר רפאלי, עוד יותר חמור המצב.

<מאהב אגבאריה: ..

<מאהב אגבאריה: לנושא המשטרה, אני אוהב את המשטרה, אבל הם לא עושים מספיק.

<מאהב אגבאריה: אנחנו מצדיעים להם.

<מאהב אגבאריה: כתובות, איפה סוחרי סמים – מעניין אותם, אבל אין להם כוח.

<מאהב אגבאריה: אין להם הכלים.

<מאהב אגבאריה: דבר שני, אני חושב שהרשות צריכים להתחבר עם אנשי החוק במדינת ישראל, חוץ מהמשטרה – רשות המסים.

<מאהב אגבאריה: המוקדים יודעים.

<מאהב אגבאריה: צריכים לעשות לסוחרים הגדולים אמבושים כל הזמן, ולחסל אותם גם כלכלית.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: נשארו לנו עשר דקות לדיון הזה.

תמר זנדברג: נשמע את משרדי החינוך, הרווחה והמשטרה, ואז נסכם יחד אתכם.

תמר זנדברג: אני כבר אומרת שעלו פה הרבה נושאים שקשורים לסמים באופן כללי בחברה הערבית, ונעשה על זה דיון.

תמר זנדברג: כבר עשינו דיון אחד על עישון; נעשה דיון המשך נוסף.

תמר זנדברג: כאן הוא הוגדר דיון בנושא ההסברה והקמפיינים, לכן נתמקד בזה, אבל מן הסתם זה גולש גם לדברים אחרים.

תמר זנדברג: בבקשה, התייחסות ספציפית לחברה הערבית ולנושא ההסברה וכו'; לא כל שאר הנושאים – נעשה על זה דיון נפרד.

<אהרון שבי: באופן כללי, ובאופן קצר, משרד הרווחה לא עסק עד עכשיו בהסברה בכלל בהקשר של סוגיית האלכוהול והסמים; גם לא במגזר הערבי, אבל יש כמה מיקודים בכל זאת של ביצוע שנוגע לחלק הזה.

<אהרון שבי: המערכת, מבחינתנו לפחות, של השירות לטיפול בהתמכרויות, מפעילה יחידות נוער, יחידות איתור, יחידות למבוגרים, סמים ואלכוהול, ומערכת חוץ ביתית, ייעודית גם.

<אהרון שבי: בתוך המערכת הזאת, שהיא מערכת טיפולית, יש החלק של מה שקרוי הסברה, גם ברמה של המטופלים עצמם וגם ברמה של משפחה, וזה נעשה סביב סדנאות וסביב פעולות אחרות, אבל חשוב לציין שזו מסגרת מאוד מסוימת שמכילה את ההסברה לגבי אוכלוסייה שכבר נמצאת במערכת.

<אהרון שבי: ברמת העיקרון, ניתן לומר שהפעלת פרסום כוללת מאוד נדרשת.

<אהרון שבי: אנחנו יכולים לכוון לפחות לשלושה גורמים עיקריים שצריכים לעשות את זה, אלא אם יוחלט שגם המערכת של הרווחה צריכה להיכנס פנימה, וזה כמובן הרשות שצוינה כאן; הרשויות המקומיות הוזכרו פה.

<אהרון שבי: בהחלט יש להם מקום מרכזי להיכנס גם הם לתוך התהליך הזה, ומשרד החינוך – החלק של בני הנוער.

<אהרון שבי: אם מוסכם שהפרסום הזה צריך להיות יותר מקיף ויותר אפקטיבי, יש לציין שרווח אחד יהיה ממנו, והוא בעצם הפניה של אוכלוסיות רבות יותר למערכת הרווחה בהקשר הזה.

<אהרון שבי: אנחנו רואים את זה ככלי שיכול לכוון אוכלוסיות בהקשר הזה, אז כמה שבעיקרו של דבר ייעשה מאמץ להרחיב את העשייה, אני חושב שהרווח של המערכות האחרות – וכמובן של האוכלוסייה עצמה – תהיה יותר משמעותית.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: קרן, משרד החינוך.

<קרן רוט איטח: גם לנו אין הסברה ספציפית בכלל ולא למגזר הערבי, אבל אני אתייחס למה שאמר פה החבר לגבי הנושא שכיוונתם אליו בהסברה, החיבור של האלכוהול לאלימות.

<קרן רוט איטח: בעיניי, זה קצת סטיגמטי ויכול לעורר התנגדות.

<קרן רוט איטח: הקמפיין בשפה העברית של יותר אלכוהול – פחות אתה, בעיניי הוא מצוין, וחבל שלא בחרתם אותו סלוגן גם לחברה הערבית, כי הוא בעצם מדבר על המשמעות של הזהות, של המשמעות, ובעיניי זה כיוון שהוא הרבה יותר מתאים כמסר שיעבור לבני הנוער, כי זה המסר שאנחנו מכוונים אליו והעשייה החינוכית שלנו.

<קרן רוט איטח: מה שאנחנו עושים בעניין הדבר הזה, אנחנו כן מפתחים חומרי עבודה מותאמים לחברה הערבית – גם בנושא עישון, גם בנושא האלכוהול וגם בנושא סמים.

<קרן רוט איטח: אנחנו לא מתרגמים אלא עושים התאמות- - -

תמר זנדברג: למשל, אגודת הגליל, שהוצג כאן, והוצג כאן גם בדיון הקודם מטעם אגודת הגליל, שעושים פעילות עם בתי ספר – יש פה סנכרון?

תמר זנדברג: כי יש פה גורם- - -

<קרן רוט איטח: יש לנו בתוך בתי הספר את המובילים הבית ספריים.

<קרן רוט איטח: אני מניחה שכל גורם שנכנס לתוך בית הספר, נכנס על בסיס הזמנה מסוימת ולא סתם כך.

<קרן רוט איטח: נכנס על בסיס הזמנה ועל בסיס תוכנית כוללת שנעשית.

<קרן רוט איטח: אצור קשר אתו, ואבדוק איך אנחנו עושות חיבורים בהחלט בשמחה.

תמר זנדברג: כי הוצג כאן בוועדה בעבר גם מטעם איגוד הגליל וגם מטעמכם הרבה פעילות שנעשית בבתי ספר בישובים ערביים.

תמר זנדברג: זה נראה לי רק מתאים.

<קרן רוט איטח: יש לנו מדריכים בחברה הערבית.

תמר זנדברג: הכול בסדר, אבל יש פה מכפיל כוח.

<איתן גורני: העבודה בבתי ספר, במועצות וכל אלה – זה לא- - -

תמר זנדברג: אתה לא צריך לקפוץ.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: משטרה.

<יוני מזרחי: שמי יוני מזרחי.

<יוני מזרחי: אני דובר המינהלת לשיפור חיי החברה הערבית בישראל, מינהלת שהוקמה לפני כשנה.

<יוני מזרחי: חבל שהאזרח שדיבר פה מרהט, זרק פצצה ויצא.

תמר זנדברג: איפה המינהלת הזאת נמצאת?

<יוני מזרחי: מה שהיה בית הספר הארצי בשפרעם.

תמר זנדברג: לא פיזית אלא מבחינה ארגונית.

<יוני מזרחי: פריסה כלל ארצית.

תמר זנדברג: אבל זה מינהלת עצמאית בתוך המשטרה, כפופה ל- - -

<יוני מזרחי: מינהלת עצמאית.

<יוני מזרחי: אנחנו כרגע בשלב של בניית האמון בין האוכלוסייה הערבית למשטרה.

<יוני מזרחי: ביעדים שלנו אנחנו צריכים לגייס שוטרים מוסלמים בחמש השנים הקרובות, ולהקים 12 תחנות משטרה בישובים ערביים בחמש השנים הקרובות.

<יוני מזרחי: אבל תוך כדי זה אנחנו גם עושים שותפויות עם האוכלוסייה הערבית.

<יוני מזרחי: אנחנו עושים ערבי חשיפה, וכרגע בנושא הסמים אני רוצה לומר באופן כללי – אין לי נתון על לוד או דברים כאלה.

<יוני מזרחי: העבודה המבצעית של המשטרה בנושא הסמים נעשית ביום-יום.

<יוני מזרחי: המשטרה לא סוגרת עין בנושא הזה, והיא מטפלת בנושא הזה 365 יום בשנה.

<יוני מזרחי: הטיפול במשתמש הסמים ובסוחר הסמים, כפי שהציגו אותו פה בלוד, בכספומט או משהו כזה, זה דבר שונה.

<יוני מזרחי: יכול להיות כתוצאה מהמורכבות של הנושא, של האזרח שצופה מהצד, נראה שמתעלמים אבל הפעילות הזאת היא גלויה וסמויה, כי בסוף, אם נבוא ובאותו רגע ניקח את אותו סוחר שראו אותו, אחרי דקה התחנה ממשיכה לעבוד, והיעד הוא לחסל מהשורש.

תמר זנדברג: זה לא נושא הדיון.

תמר זנדברג: זה דיון נפרד ושלם ומוכר וידוע.

תמר זנדברג: רק תן לי לכוון אותך במשפט האחרון שתגיד – דווקא מתוך המינהלת שלך, שזו פעם ראשונה שאני שומעת עליה, ואני אשמח גם לשמוע – היו פה היום, סתם לדוגמה, שני דיונים בוועדות אחרות, גם עם המפכ"ל וגם בנושא אום אל-חיראן על המון-המון אתגרים, נקרא לזה, בשפה הכי ניטרלית שאפשר, ביחסים בין החברה הערבית לבין המשטרה, אבל דווקא התפקיד שלכם בהקשר שלנו, שהוא תפקיד גם הסברתי וגם חינוכי וגם הוא מהדהד מנושא הסמים, שבסוף עבורכם הוא נושא עברייני, אבל הוא גם נושא חברתי, עבור האוכלוסייה, דווקא פה יש הרבה פוטנציאל לעבודה.

תמר זנדברג: יש לך פה גורמים, גם אזרחיים, כמו אגודות- - -

<יוני מזרחי: אז אסיים במשפט אחד, ואם תרשי לחברתי, זה יהיה מצוין.

<יוני מזרחי: מה שחשוב לי ברמת הידיעה, שהפורום יידע שהנושא הזה מוכר, הנושא הזה ידוע ומטופל.

<יוני מזרחי: אף אחד לא מטפל, וחמור לומר שהמשטרה מתעלמת מהטיפול.

תמר זנדברג: אז בואי ספרי לנו קצת מה אתם עושים בהקשר הזה.

<מיכל מישורי לב טוב: אני קצינת מניעה והסברה של מחוז צפון, מכשירה קצינים לכל מחוז בארץ.

<מיכל מישורי לב טוב: מערך ההסברה שלנו עובד כבר מספר שנים, אבל בשלוש השנים האחרונות תפס תאוצה, בגלל החשיבות שאנחנו נותנים, של לא רק לטפל בהיבט של אכיפה אלא גם בהיבט של הסברה.

<מיכל מישורי לב טוב: עושים שיתופי פעולה עם הרשות למלחמה בסמים, משרד החינוך, נכנסים לכל המגזרים וגם למגזר הערבי.

<מיכל מישורי לב טוב: מנגישים הסברה וכל ההתנהגויות הסיכוניות לרבות סמים ואלכוהול, בשפה הערבית.

תמר זנדברג: לציבור, לאוכלוסייה?

<מיכל מישורי לב טוב: לבני הנוער, ולצוות שעובד אתם – הורים, מורים, צוותי חינוך.

תמר זנדברג: איך אתם עושים את זה?

<מיכל מישורי לב טוב: נכנסים יום-יום שעה-שעה לבתי הספר.

<מיכל מישורי לב טוב: עובדים ביחד.

<מיכל מישורי לב טוב: הרצאות, ימי עיון, תוכניות ארוכות טווח.

<מיכל מישורי לב טוב: אנחנו מנגישים השנה מצגות בשפה הערבית, מניעה בשפה הערבית, כל הזמן.

תמר זנדברג: העצה היחידה שיש לי לתת לכם, ואומר את זה גם בסיום – מה שעולה לי מכאן זה שיש איזשהו פער או נתק בין כל גורמי המדינה, שזה משטרה, משרד החינוך ואולי גם רשות, קצת לבין גורמים שבאים מהשטח, ובמיוחד בחברה הערבית, שזו חברה שיש לה רגישות מיוחדת, בגלל אפליה ובגלל גזענות ובגלל דברים כאלה של איזשהו חוסר אמון, אז על אחת כמה וכמה שהדברים נעשים לא בשיתוף, באופן טבעי ייווצר נתק.

תמר זנדברג: לכן העצה היחידה שיש לי כרגע – אני כרגע מנתקת את נושא הקמפיינים – תחום ההסברה והחינוך, יש שיתוף פעולה, משרד החינוך ומשטרה.

תמר זנדברג: תכניסו פנימה גם את הגורמים האזרחיים והחוץ פרלמנטריים שעובדים עם האוכלוסייה, כולל אגב רשויות מקומיות- - -

<מיכל מישורי לב טוב: כל מי שמכפיל כוח שלנו בכוח המניעה- - -

תמר זנדברג: את ממחוז צפון, אגודת הגליל היא אגודה שאנחנו נתקלנו בה כמה פעמים.

תמר זנדברג: צרו קשר, מה שנקרא, רשויות מקומיות וכו'.

תמר זנדברג: זה רק לשפר את העבודה של כןלם.

תמר זנדברג: משרד הבריאות, ונסכם.

<עפרה אוסטין שיפריס: שמי עפרה אוסטין, אני רכזת במחלקת לטיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות.

<עפרה אוסטין שיפריס: למשרד יש הנחת עבודה בסיסית של הנגשה- - - לשונית.

<עפרה אוסטין שיפריס: זה משהו שהוא אחיד בכל המחלקות, בכל התחומים.

<עפרה אוסטין שיפריס: לכן אם תפתחו את אתר משרד הבריאות, תמצאו שם חומרים בכל תחום שהוא, וכמובן גם בתחום המחלקה לטיפול בהתמכרויות.

<עפרה אוסטין שיפריס: יש שם בתי הסברה מתורגמים לערבית וגם לשפות אחרות, לצורך העניין.

<עפרה אוסטין שיפריס: בנוסף, יש אותו מוקד תרגום טלפוני, שדיברנו עליו בישיבה בנושא יוצאי אתיופיה, שמאפשר לבתי חולים ממשלתיים ומרפאות, כולל מרפאות של כוחות החולים, לצלצל בזמן אמת, כשלקוח מגיע, ולבקש סיוע בתרגום לשפה – לצורך העניין הערבית – כדי להקל על השירות.

<עפרה אוסטין שיפריס: למרות שאין לנו תקציב ייעודי לנושא של הסברה - לא להתמכרויות, לא לשפה הערבית, אנחנו מעלים – אני מאמינה שעד סוף החודש – קמפיין בנושא שימוש בסמי פיצוציות, שיהיה מתורגם גם לערבית.

תמר זנדברג: אתם מעלים כמשרד?

<עפרה אוסטין שיפריס: כן.

תמר זנדברג: דרך הדוברות של המשרד?

<עפרה אוסטין שיפריס: כן.

<עפרה אוסטין שיפריס: ואני מזמינה את כולכם להיכנס.

<עפרה אוסטין שיפריס: בנוסף, פנינו לרשות, ואנחנו באמת מקווים שזה יצליח כדי שגם ספקים שלנו, שזה אשפוזיות לגמילה מסמים, מרפאות לטיפול תרופתי ממושך- - - ותחליפים אחרים, גם הם ייהנו מהשירות הזה של מוקד תרגום טלפוני, ונוכל להנגיש את השירותים אף יותר.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: תודה לכולם על ההשתתפות ועל התרומה.

תמר זנדברג: אני שמחה לומר שיש פה בוועדה מסורת, שכל פעם יש יום מיוחד, אנחנו נענים לבקשה, ואז מתחילים להיאסף דברים, ואז הוועדה הופכת למין מקום מפגש לכל הגורמים שעוסקים בדבר, וגם יוצאים ממנה, בתקווה, דברים קונקרטיים.

תמר זנדברג: אני רוצה לסכם בכמה דברים שלי נראים המרכזיים לגבי קמפיינים והסברה.

תמר זנדברג: זה מופנה לרשות, אבל גם, למשל – בדקה האחרונה של הדיון גיליתי שגם משרד הבריאות עורך קמפיין משלם עצמו, שזה כמובן דבר מצוין, רק הנקודה היא לאגם את כל המשאבים ולמנף אותם כדי שנוכל להוציא יותר ממה שקיים.

תמר זנדברג: הדבר הראשון – ושוב, זה גם לרשות וגם למשרד – נושא שעלה פה הוא הנושא של מינוף, היעזרות בחברה האזרחית הערבית, שהיא קיימת, והיא חזקה ובעצם מהווה איזשהו לצערי, אחרי הרבה שנים של הדרה ואפליה, החברה האזרחית הערבית הוציאה מתוכה הרבה כוחות טובים וחשובים, שמכירים את החברה ופועלים בתורה, והם קונסטרוקטיביים, ומוציאים מתוכה גם אנשי מקצוע, שרתומים לכל הנושא, ויש להם מטרה של תיקון החברה שהם חלק ממנה.

תמר זנדברג: זה משאב אדיר, שרשויות המדינה – מהמשטרה, שאולי אפילו נמצאת במצב הכי בעייתי מול האוכלוסייה, ועד הרשות, יכולים להיעזר בה.

תמר זנדברג: אני מציעה לכם כרשות להקים איזו ועדה מייעצת שתורכב מדמויות מפתח בחברה הערבית – ממנהיגים קהילתיים ואזרחיים ומקומיים ועד אנשי מקצוע בתחומי השפה, בתחומי הבריאות.

תמר זנדברג: צוינה כאן ועדת המעקב לענייני בריאות.

תמר זנדברג: לאתר מתוכם אנשים שמומחים גם בתחומים החברתיים, עובדים סוציאליים וכו', וגם מתחום ההתמכרות, שיוכלו להיות מסננת, להעביר דרכם – אמר לי עכשיו הדובר שלי, שמה שהיה פה זה היה כמו בפרסומת של יטבתה, שכאילו מתכנסים כולם, וכל אחד נותן רעיון חדש לפרסום.

תמר זנדברג: לפעמים חוכמת ההמון זה לא כדי להחליף את אנשי המקצוע בתחום הפרסום; זה כדי להביא את עצמם וגם את המקצוע שלהם, ולקיים איזשהו הדהוד חוזר בין אנשי המקצוע בתחום הפרסום לבין האנשים שבסוף מייצגים את קהל היעד.

תמר זנדברג: אני, למשל, לא דוברת ערבית, אבל יש אנשים, ואפשר להיעזר בהם, וזה רעיון מאוד חשוב.

תמר זנדברג: עוד שני דברים שאני רוצה לציין – אחד, כבר אמרת שאתם נותנים מענה, וגם אני מציעה לעשות את זה בשיתוף, זה הנושא של סמי פיצוציות.

תמר זנדברג: בדיונים הקודמים שלנו וגם בסיור – לפחות אחד שערכנו באזור הצפון, ראינו שנושא סמי הפיצוציות מהווה אתגר ובעיה קשה גם בחברה הערבית.

תמר זנדברג: אנחנו יודעים שזו בעיה גם בחברה היהודית.

תמר זנדברג: אז באמת – אני לא יודעת, ההתמקדות באלכוהול – יכול להיות שהיא נכונה, ויכול להיות שהיא נכונה להשנה, אבל בהסתכלות קדימה גם סמי הפיצוציות זה תחום ששווה לתת עליו את הדעת, וגם – ואולי בעיקר – התחום שעולה פה באופן מאוד חזק כבר פעם שנייה, זה נושא הנרגילות, בתי הנרגילות ו-HUB שמתפתח סביבן, ששמענו כאן שהוא גם מקור לעישון, גם לעישון סיגריות, גם לעישון סמים וגם לשתיית אלכוהול, ואולי גם לתרבות של עבריינות או אפילו תרבות שוליים, נקרא לזה, עוד לפני שהיא עבריינית.

תמר זנדברג: תרבות שהיא לא קונסטרוקטיבית, שהיא לא עבודה ותפקוד וכו'.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה דבר ששווה לתת עליו את הדעת, כל משרדי הממשלה, מרווחה ועד הקמפיין הבא שעושים.

תמר זנדברג: והדבר האחרון, שהוא הדבר שהתחלנו בו – אני רוצה לקרוא לכם בשנה הבאה להעלות את הנתח של התקציב לחברה הערבית או בשפה הערבית לפחות לנתח של החברה הערבית מהאוכלוסייה, שזה 20% עד 21%.

תמר זנדברג: יכול להיות ששווה אפילו יותר, אם יש יותר צורך, כי אם זאת חברה שהיא בהקצאת משאבים צודקת, היא לא רק שוויונית אלא היא גם לפי הצורך, אבל לפחות, וזה הסף המינימלי, זה החלק באוכלוסייה.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה רק צודק ורק יהיה נכון, אלא אם – וזה אני שמה בסוגריים – דיווחתם שיש השפעה מהפרסום בעברית גם על החברה הערבית.

תמר זנדברג: נשמח בדיון הבא לראות נתונים על זה.

תמר זנדברג: מאוד יכול להיות שזה נכון.

תמר זנדברג: נאמר כאן שאולי בעברית זה אפילו יותר, כי זה יותר מושך – מישהו פה הזכיר כדורגל, אז בהחלט אני יכולה להבין את זה, אבל זה חייב להיות מגובה במידע ונתונים, כי בלי זה לא נדע הרבה.

תמר זנדברג: נערוך דיון המשך במושב הבא, במושב בחורף, נאמר באמצע מושב החורף, וגם נרצה לקבל עדכון על כל מה שדיברנו, וגם, אם אפשר- - -

קריאה: אם נהיה.

תמר זנדברג: איפה שזה לא יהיה, איפה שלא נהיה.

תמר זנדברג: אנחנו רוצים לחשוב שיש פה זיכרון ארגוני שממשיך עם כולם.

תמר זנדברג: לא יודעת מי יהיה ואיפה ומה וכו', אבל שאנחנו נשים את הדברים, כי יש פה פרוטוקול, ושנוכל להמשיך לעקוב.

תמר זנדברג: לא יודעת מי יהיה בוועדה, מי יהיה בכנסת, מי יהיה ברשות, אבל המשרדים יהיו.

תמר זנדברג: הסמים יהיו, האזרחים יהיו, ולכן חשוב שתהיה המשכיות לעבודה.

תמר זנדברג: תודה רבה, הישיבה נעולה.