הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 157, 2017-03-14 10:00

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.

עאידה תומא סלימאן: היום ה-14.3.2017, ואנחנו היום נעסוק באמנת איסטנבול - האמנה האירופאית בדבר מניעה ומאבק באלימות נגד נשים ואלימות במשפחה.

עאידה תומא סלימאן: האמת שכבר ציינתי כמה פעמים שהנושא של אלימות מגדרית ואלימות נגד נשים ואלימות במשפחה הוא נושא שהוועדה הזו נותנת לו חשיבות רבה ומתעסקת איתו גם בהיסטוריה שלה וגם בהווה שלה, בקדנציה הזו.

עאידה תומא סלימאן: זה נושא שאני לפחות הקדשתי לו מהחיים שלי 25 שנים.

עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת שעברנו בו במדינת ישראל כברת דרך מבחינת תחילת המאבק שהתחיל בסוף שנות ה-80 של קבוצות נשים שקמו והשמיעו זעקה בנושא של אלימות נגד נשים והתחילו את תנועת מקלטי הנשים המוכות.

עאידה תומא סלימאן: ועד שהגענו למצב שהמדינה הכירה שהגיע הזמן לטפל בתופעה כאובה זו ונתנה לה את חסותה, אם זה מבחינת חקיקה ואם זה מבחינת שירותים הניתנים לנשים ולנערות הסובלות מכל סוגי האלימות.

עאידה תומא סלימאן: עברנו כברת דרך בהגדרת מה זה אלימות נגד נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת, ואולי חלק מהנוכחים לא ממש זוכרים את הימים האלה, כאשר עדיין היה צריך להתווכח בנושא של אלימות נגד נשים.

עאידה תומא סלימאן: עדיין היה צריך להסביר מה זה אלימות נגד נשים ושאלימות נגד נשים זה לא רק אלימות פיזית, אלא יש לה הרבה צורות.

עאידה תומא סלימאן: ועד שהגענו גם כן לשינוי המהותי בתפיסה של הסיבות ולמה זה קורה ולמה אלימות קורית והסיבות הטמונות ביחסי הכוח המגדריים והתרבות הפטריארכלית הקיימת.

עאידה תומא סלימאן: היום זה הפך למה שנקרא mainstream discourse.

עאידה תומא סלימאן: זה נושא שלפחות בכלל האוכלוסיה מבינים שזה גם עבירה על החוק וזה גם עבירה על ערכים אנושיים שוויוניים ודמוקרטיים.

עאידה תומא סלימאן: היום מדינת ישראל נחשבת אחת המדינות המתקדמות בחקיקה נגד אלימות.

עאידה תומא סלימאן: אבל כבר בהרבה דיונים שקיימנו פה אנחנו עלינו על הלקונות שקיימות במתן שירותים, בהגנה על נשים ובמדיניות מאוד ברורה ליישום את מה שמשתמע מהחוקים עצמם.

עאידה תומא סלימאן: כבר הצבענו בעבר וגם כנראה נמשיך להצביע על חוסר התיאום והסנכרון בין הרשויות השונות שמטפלות בנושא אלימות נגד נשים.

עאידה תומא סלימאן: ועל הצורך בהקמת רשות ארצית, לאומית, מה שתרצו, תקראו לה, למרות שלאומית זה טבעי מאוד.

עאידה תומא סלימאן: למרות שזה מושג שהפך לטעון במדינה הזו, אבל רשות שעניינה כולו להתמקד, להסתנכרן, לאסוף את כל המאמצים, את התקציבים ואת הידע שכבר קיים כדי לקדם את הטיפול באלימות נגד נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני כבר הצבעתי על זה, הכנתי הצעת חוק, אני מדברת על זה ואני חייבת להגיד שרוב גדול של חברי הכנסת חתמו על הצעת החוק ואני מקווה שנצליח.

עאידה תומא סלימאן: אבל בינתיים יש עוד כלים שנוצרו ברמה הבינלאומית, ברמה האזורית שאפשר ותמוה בעיני למה לא הצטרפה אליהם עדיין מדינת ישראל כדי לנסות לעזור לעצמנו לטפל בבעיית האלימות נגד נשים.

עאידה תומא סלימאן: למרות שהוקמה ועדה בין משרדית ואנחנו בוועדה פה קיבלנו את המלצות הוועדה, שמענו את כל המלצותיה ואנחנו נעקוב אחריי היישום של ההמלצות האלה והתקצוב, אבל לא עלה עוד הנושא של לחתום או לאשרר להצטרף לאמנת איסטנבול למאבק באלימות נגד נשים או במשפחה.

עאידה תומא סלימאן: אמנה שהתחילה להכנס לתוקף ב-1.8.2014.

עאידה תומא סלימאן: נכון שהיא אמנה אזורית שבעיקר חתמו עליה מדינות האיחוד האירופי, אבל היא פתוחה ומאפשרת חתימה והצטרפות של מדינות אחרות.

עאידה תומא סלימאן: ממשלת ישראל מתגאה כל הזמן בלעשות השוואה בין מצבנו לבין המצב של אירופה וכאילו שאנחנו מדינה שקיימת בתוך אירופה, זה טוב סטנדרטים גבוהים.

עאידה תומא סלימאן: תמיד כדאי להשוות את עצמנו לסטנדרטים גבוהים.

עאידה תומא סלימאן: אבל השאלה המהותית, זה אחד מהסטנדרטים שנקבעו באמנה מאוד ברורה שעוסקת בהרבה תחומים של הגדרות האלימות, מניעה, חקיקה, הגנה ותמיכה, למה לא הצטרפנו לזה?

עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת שמדינת ישראל הצטרפה ואישררה הרבה הצעות, הרבה אמנות והרבה הסכמים של מועצת אירופה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לשקול את זה ועל זה נדון היום.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נדון, קודם כל נכיר את האמנה ונתחיל באמת, אני מקווה, מהיום, מסע שבו נגלה את החשיבות של הצטרפות לאמנה כזו אשר מעמידה סטנדרטים בינלאומיים ומבקשת דיווחים מהמדינות המצטרפות ומעמידה אותנו גם מול צורך בתכנון אמיתי של איך לעבור את התהליך.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נשמע קודם כל ואני מאוד שמחה לראות שיש נוכחות של משרדי הממשלה ותיכף נפנה אליהם גם כן לשמוע את דעתם, אבל אני רוצה להתחיל עם פרופסור רות הלפרין קדרי, ראשת מרכז רקמן.

עאידה תומא סלימאן: שאני חייבת להגיד, למרות הידע שהיה לי על האמנה ועל המעורבות שלי לפני שנכנסתי לכנסת בתהליך של האמנה עצמה ואיך שנכתבה, הרי נכתבה בשילוב בין גורמים ממסדיים, גורמי שטח והרבה ארגונים ומומחים בנושא של אלימות, הייתי צריכה להיות מוזמנת לפני כמה חודשים ליום עיון של המרכז כדי שזה יחזור ויתן לי את הדחף להביא את האמנה הזו גם כן לוועד וכדי להעלות את הנושא.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה פרופסור רות הלפרין קדרי, אני נותנת לך את זכות הדיבור.

<רות הלפרין-קדרי: תודה רבה.

<רות הלפרין-קדרי: תודה רבה לחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

<רות הלפרין-קדרי: אני מאוד שמחה לשמוע שבאמת אותו יום עיון שאנחנו קיימנו נתן את הדחיפה הנחוצה - - -

עאידה תומא סלימאן: את מכירה אותי, אני לא צריכה הרבה דחיפות.

<רות הלפרין-קדרי: אני מרגישה פה באמת מול הניסיון הרב שיש לך בעשייה בשטח של כבר עשרות שנים בכיוון הזה של האקטיביזם בתחום הזה של אלימות נגד נשים באמת קטונתי.

<רות הלפרין-קדרי: אבל אני אבקש להביא פה את הזווית שלי גם כראשת מרכז רקמן וגם בכובע שלי כסגנית נשיאת CEDAW, ועדת האו"ם לביעור אפלייה נגד נשים, כיוון שיש הרי קשר הדוק בין CEDAW לבין אמנת איסטנבול ואני אדבר על זה.

<רות הלפרין-קדרי: אני מאוד מתחברת לדברים שאת אמרת על כך שמצד אחד התקדמנו הרבה בישראל, בוודאי ב-20 השנה האחרונות, בטיפול בנושא האלימות נגד נשים והאלימות במשפחה.

<רות הלפרין-קדרי: ויחד עם זה אנחנו מוצאים/מוצאות את עצמנו לפעמים במצב של ריבוי חקיקה וריבוי תכניות ללא תיאום, ללא סינכרון, ללא השקעת משאבים וללא יישום של החקיקות האלה.

<רות הלפרין-קדרי: בדיוק כפי שאת אמרת, השימוש באמנה בינלאומית שייעודית לנושא הזה הוא בעצם כלי עזר שאני רואה בו חשיבות רבה מאוד שיכול להוות בדיוק את הגורם שיתן את המענה לבעיות שאנחנו מוצאים את עצמנו בהן.

<רות הלפרין-קדרי: חשוב לדעת שאנחנו לא לבד.

<רות הלפרין-קדרי: אין שום מדינה, ואני אומרת את זה באמת ממקום של ראיתי כבר דו"חות של 189 מדינות שחתומות על אמנת CEDAW, אין אף מדינה שהגיעה לשוויון מגדרי ואין אף מדינה בעולם שהצליחה למגר את האלימות נגד נשים ואת האלימות במשפחה.

<רות הלפרין-קדרי: ומה שאולי אפילו יותר מייאש זה שאין בהכרח מתאם בין מדדים של מעמד נשים ושוויון מגדרי לשאלה של שיעור האלימות נגד נשים ונשים כקורבנות.

<רות הלפרין-קדרי: דוגמה קטנה, פינלנד שהיא אולי אחת המדינות השוויוניות ביותר באירופה היא גם אחת המובילות בשיעורי ה-femicide, הרצח של נשים בהיותן נשים.

<רות הלפרין-קדרי: שזה מדהים לחשוב על זה ולהבין את זה וזה אפילו מייאש, אבל זה בשביל לתת לנו את הקונטקסט הזה של הבעיות שאנחנו מוצאות את עצמנו בהן הן בעיות ששותפות למדינות אחרות בעולם - - -

עאידה תומא סלימאן: המשפט הזה קצת ככה מדאיג אותי להשאיר אותו תלוי בעניין פינלנד.

עאידה תומא סלימאן: כי בסופו של דבר כדאי לבדוק את אחוז ה- femicide בתוך המדינה.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהיא המובילות באירופה או עם האחוז היותר גבוה באירופה, אבל אם נשווה אותו עם מקומות אחרים בעולם זה לא יהיה האחוז הגבוה יחסית למספר האזרחים.

עאידה תומא סלימאן: כי זה אחרת היה לא מתקבל על הדעת - - -

<רות הלפרין-קדרי: אני מסכימה איתך.

<רות הלפרין-קדרי: זה בשביל להדגיש שצריכה להיות ראייה הוליסטית, מקיפה שבאמת לא משאירה אף אבן לא הפוכה במכלול הזה של גורמים שמצד אחד מייצבים את הפטריארכיה או להיפך, גורמים שבאמת יכולים לעקר את הפטריארכיה.

<רות הלפרין-קדרי: ובזה באמת החשיבות של אמנת איסטנבול שקודם כל פותחת מתוך הבנה שהאלימות נגד נשים היא תוצר של הפטריארכיה והיא גם משמרת את הפטריארכיה.

<רות הלפרין-קדרי: שאלימות נגד נשים היא אפליה נגד נשים.

<רות הלפרין-קדרי: היא סוג של אפליה, היא תוצר של אפליה והיא גם מקבעת את האפליה נגד נשים.

<רות הלפרין-קדרי: אמנת איסטנבול במובן הזה, הרמה הדקלרטיבית שלה, באמת חשיבותה לא תסולא בפז.

<רות הלפרין-קדרי: זו גם אמנה שהיא אמנת זכויות אדם, זו גם אמנה שהיא בעצם אמנה של משפט פלילי וזה גם מסמך בינלאומי שהמטרה שלו היא לקדם את השוויון המגדרי.

<רות הלפרין-קדרי: הראייה המתכללת והמקיפה שלה בעצם באה בשני רבדים.

<רות הלפרין-קדרי: גם בהבנה בכך שאי אפשר לנתק אלימות מבוססת מגדר נגד נשים מאלימות במשפחה.

<רות הלפרין-קדרי: שתי התופעות האלה כרוכות זו בזו, הן חלק ממכלול, הן חלק משם, הן חלק מביטויי הפטריארכיה הקשים ביותר של אפליה נגד נשים.

<רות הלפרין-קדרי: וכבר בזה זה מוסיף על רובד החקיקה שיש לנו בארץ.

<רות הלפרין-קדרי: כי שוב, החקיקה שלנו שהיא באמת כל חוק בפני עצמו וכל תקנה בפני עצמה אפשר לומר שהם מתקדמים, אבל אין ביניהם שילוב, אין סינכרון, אין תיאום.

<רות הלפרין-קדרי: יש לנו את החוק הפלילי, יש לנו את החוק למניעת אלימות במשפחה והטיפול באלימות נגד נשים או אלימות מבוססת מגדר נגד נשים, שזה בכלל מונח שלא קיים אצלנו בחוק, גם זו תהייה תוספת מאוד מאוד משמעותית לכשנצטרף לאמנת איסטנבול, שאנחנו נדבר על אלימות מבוססת מגדר נגד נשים כפי שהאמנה מגדירה אותה.

<רות הלפרין-קדרי: אלימות מבוססת מגדר היא אלימות המופנית כלפי אישה מפני שהיא אישה או משפיעה על נשים באופן בלתי מידתי.

<רות הלפרין-קדרי: יש לזה חשיבות עצומה בדיוק בעידן שבו אנחנו נמצאים כעת.

<רות הלפרין-קדרי: עידן של הכחשה של האלימות נגד נשים, עידן של ריאקציה, עידן של מכת נגד, עידן שבו אין חשש מפני השמעת טענות שהנשים אלימות נגד גברים בדיוק כפי שגברים הם אלימים נגד נשים או השמעת טענות שהרוב המוחלט של האשמות, של תלונות - - -

עאידה תומא סלימאן: תלונות שווא.

<רות הלפרין-קדרי: כן, של אלימות במשפחה הן למעשה תלנות שווא.

<רות הלפרין-קדרי: בדיוק בשביל זה אנחנו זקוקים לכלי העזר הזה.

<רות הלפרין-קדרי: אז יש לנו פה את הראייה המתכללת שבאמת כורכת את כל התופעות האלה יחד ויש לנו גם ברמה הפרקטית, ברמה של השילוב של מה המדינה צריכה לעשות, את אותו גוף מתאם, את אותו סינכרון בין הרבדים הפליליים לבין הרבדים האזרחיים, את התרופות שהמדינה אמורה לתת לנפגעות.

<רות הלפרין-קדרי: יש לנו את האינטרגרציה שבאה לידי ביטוי במה שאנחנו מכנים - The 5 P's, שזה, Prevention - מניעה, Protection - הגנה, Prosecution and punishment - העמדה לדין וענישה, Policy - קביעת מדיניות.

<רות הלפרין-קדרי: יש לנו פה עוד מונח מאוד מאוד חשוב שלא קיים בחוק הישראלי וגם אין לו הכרה מהותית בחוק הישראלי זה המונח של ה-Due diligence.

<רות הלפרין-קדרי: זה הטלת החובה על המדינה להיות אחראית גם על מה שמתרחש בספירה הפרטית.

<רות הלפרין-קדרי: גם על מה שמבוצע על ידי מה שנקרא, non state actors, לא רשויות המדינה, אלא אנשים שהם למעשה לא קשורים למדינה אבל למדינה יש אחריות להם, אחריות מלאה, בדיוק כמו למה שמתרחש מטעם המדינה.

<רות הלפרין-קדרי: זה שוב, זה מושג שלא קיים במשפט הישראלי והאמנה מציגה אותו ומטילה אותו כחובה על המדינה.

<רות הלפרין-קדרי: באמנת CEDAW אנחנו למעשה הפכנו את אמנת איסטנבול.

<רות הלפרין-קדרי: למרות שכמו שאמרתי, מסמך אזורי, מסמך של מועצת אירופה אנחנו בעצם הפכנו את זה ל-Gold standard.

<רות הלפרין-קדרי: היום כל מדינה שבאה בפנינו אנחנו שואלות אותה, מבקשות לראות, כיצד החקיקה שלהם כן תואמת את הסטנדרטים של אמנת איסטנבול גם אם המדינה לא חתומה עליה, אבל זה הפך להיות הקו המנחה, זה הפך להיות הסטנדרט שאליו צריך לשאוף - - -

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שב- CEDAW למרות שאימצה והרחיבה בכל הנושא של אלימות, אבל היא לא נכנסה לפרטי פרטים ולממש סטנדרטים מאוד ברורים כמו שנעשה באיסטנבול.

<רות הלפרין-קדרי: נכון מאוד.

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה אני עדיין זוכרת כשהופעתי ב-1997, השתתפתי בישיבה של ה- CEDAW, אחד הנושאים החשובים שהיה דיבור עליהם זה האחריות של המדינה על מה שנקרא ה-non state actors או המרחב הפרטי.

עאידה תומא סלימאן: כנראה המדינה אוהבת כן להתערב במרחב הפרטי שזה בענייני דיני אישות וכשזה קשור לנושאים אחרים שנקראים ביטחון, אבל כאשר זה נושא של ביטחון אנשים באמת בספירה הפרטית יש עדיין הסתייגות מלהכנס לתמונה.

<רות הלפרין-קדרי: נכון, זאת בדיוק הכפילות וסוג של צביעות מצד המדינה, ואמנת איסטנבול באה ואומרת, יש אחריות למדינה בספירה הפרטית בצורה של אולי הפוך על הפוך כי הרי הטיעון הפמניסטי היה בדרך כלל, תמשכו את ידיכם ואל תתערבו לנו בחיים הפרטיים.

<רות הלפרין-קדרי: אבל פה כדי להגן וכדי לבער את האפליה וכדי לקדם את השוויון כן נדרשת ההתערבות של המדינה בספירה הפרטית אבל לפי הסטנדרטים ולפי ההנחיות שהאמנה הזאת באה איתם.

<רות הלפרין-קדרי: יש לנו פה כמעט 70 סעיפים מהותיים, אופרטיביים, שבאמת לא משאירים, כמו שאמרתי, אבן אחת לא הפוכה.

<רות הלפרין-קדרי: הכל נמצא כאן, הכל מתוכלל, הכל מאורגן, הכל מסונכרן.

<רות הלפרין-קדרי: וזה בעצם לקחת את זה, לאמץ את זה ולעשות את תכנית הפעולה לפי זה.

<רות הלפרין-קדרי: שלא לדבר שוב על הרמה ההצהרתית שפעם ראשונה יש לנו מסמך בינלאומי שאומר שהאלימות נגד נשים היא אפליה נגד נשים, היא תוצר של הפטריארכיה.

<רות הלפרין-קדרי: האחריות של המדינה לבער אותה ואין שום הגנות תרבותיות ואין שום הגנות דתיות.

<רות הלפרין-קדרי: אי אפשר להמלט מאחורי כל מיני מילים כאלה של אי התערבות בנורמות הפנימיות של הקהילה ויש כאן הכללה של כל הפרקטיקות האלה, החל מ-stocking, הטרדות דרך מילת נשים דרך, כמובן, אונס, רצח נשים.

<רות הלפרין-קדרי: אני רוצה רק להגיד עוד מילה ברמה הבינלאומית.

<רות הלפרין-קדרי: שוב, בכובעי כסגנית נשיאת CEDAW, כפי שאמרתי, אני מודעת לכך שברמה הבינלאומית ההצטרפות לאמנת אירופה דווקא על ידי מדינה שאיננה חברה במועצת אירופה תהווה למעשה פריצת דרך ואנחנו נוכל להיות פה מובילים.

<רות הלפרין-קדרי: אנחנו נוכל באמת לקחת את המקום שאנחנו יכולים לקחת אותו.

<רות הלפרין-קדרי: כי שוב, אנחנו כבר עשינו הרבה.

<רות הלפרין-קדרי: אין לנו במה להתבייש בעשייה שעשינו עד עכשיו ואנחנו יכולים לעשות הרבה הרבה יותר.

<רות הלפרין-קדרי: נציגי מועצת אירופה מאוד ישמחו להגיע לכאן, ישמחו לבוא ובאמת לתת ככה את התמרוץ.

<רות הלפרין-קדרי: מי שיושבת בראש הגרביו שזו הוועדה שמפקחת על יישום האמנה היא אחת החברות ב- CEDAW, היא הייתה שותפה לפיתוח אמנת איסטנבול, מאוד תשמח להגיע לכאן ולקדם את היוזמה הזו.

<רות הלפרין-קדרי: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לך פרופסור רות.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שנתת הקדמה מאוד חשובה והדגישה את החשיבות של הצטרפות לאמנה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אני הייתי רוצה לשמוע מעורכת דין הילה טנא גלעד, ממונה זכויות אדם, משרד המשפטים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת גם שהנושא הוא נושא שעסקת בו ונשמח לשמוע איך זה יכול להיות שמדינת ישראל לא הצטרפה עדיין, האם יש כוונה, האם יש דיונים, מה העמדה של משרד המשפטים.

<הילה טנא-גלעד: אז קודם כל תודה על ההזדמנות.

<הילה טנא-גלעד: נפגשנו באותו כנס במרכז רקמן, אם כי אני מודה שהכרתי את האמנה קודם.

<הילה טנא-גלעד: אז כאמור אנחנו בשנתיים האחרונות במשרד המשפטים יחד עם משרד החוץ מקדמים את המהלך של הבחינה של ההתכנות של ההצטרפות של מדינת ישראל לאמנה.

<הילה טנא-גלעד: נמצאת יחד איתי עורכת דין דפנה דרור שפוליאנסקי שהיא מובילה את המהלך יחד איתי.

<הילה טנא-גלעד: האמנה נועדה למנוע אלימות כלפי נשים ונערות.

<הילה טנא-גלעד: אלימות כלפי נשים במשפחה בפרט.

<הילה טנא-גלעד: היא מדברת בשיח של הגנה על קורבנות, ענישה מתאימה.

<הילה טנא-גלעד: כשהתפיסה הכללית באמנה היא של שוויון כלפי נשים במובן מאוד רחב.

<הילה טנא-גלעד: עיגון של התפיסה שאלימות נגד נשים היא אפליה נגד נשים באמת ברוח של CEDAW שהיא האמנה שישראל חברה בה משנת 91'.

<הילה טנא-גלעד: בשיח של מדינת ישראל מול CEDAW שב ועולה נושא האלימות נגד נשים למרות שהוא לא מעוגן באמנה פר סה, הוועדת מומחים של האמנה לקחה על עצמה את הנושא הזה מעבר, אבל חשוב לי להדגיש שזו באמת האמנה הבינלאומית היחידה כיום שמעגנת את הנושא של מאבק באלימות נגד נשים ונערות.

<הילה טנא-גלעד: כשאנחנו בעצם בשנתיים האחרונות ערכנו סדרה של פגישות עם הרבה גורמי ממשלה, הרבה מהם נמצאים כאן בשולחן ובכסאות מאחור כדי להבין מה מצבנו מבחינת האמנה, איפה אנחנו עומדים מבחינת ההוראות שלה, האם זה אפשרי להצטרף.

<הילה טנא-גלעד: נמצאת כאן גם גברת קרן שחר, היא מנהלת מחלקת אמנות במשרד החוץ, היא תסביר אחרי זה קצת מבחינת הפרוצדורה בראיית משרד החוץ.

<הילה טנא-גלעד: אבל חשוב לי להעביר שמכוון שאנחנו לא חלק ממועצת אירופה, האמנה בעצם נועדה למדינות במועצת אירופה - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל היא פתוחה להצטרפות.

<הילה טנא-גלעד: היא פתוחה להצטרפות שכרגע חתומות עליה כל המדינות באירופה חוץ מרוסיה, ארמניה ואזרבייג'אן.

<הילה טנא-גלעד: כל השאר חתומות, מתוכן 22 מדינות חברות.

<הילה טנא-גלעד: כרגע אין אף מדינה מחוץ למועצת אירופה שחברה.

<הילה טנא-גלעד: אני חושבת שזה חלק מהעניין הרב שמזכירות האמנה מגלה.

<הילה טנא-גלעד: כשאנחנו, כאמור, עשינו הרבה פגישות הכנה עם המשרדים השונים בסוגיות שונות, אנחנו משלימים כרגע מהלך של מיפוי של כל ההיבטים המשפטיים בכל ההיבטים הרלוונטיים.

<הילה טנא-גלעד: לשמחתי במקביל אלינו ישבה על המדוכה ועדה הבין משרדית שרוכזה במשרד לביטחון פנים ואחרי זה במשרד הרווחה בהובלה של איריס פלורנטין עם 10 תתי צוותים שישבו על כל ההיבטים.

<הילה טנא-גלעד: חשוב לי שהם ישלימו גם הם חלקם כי הרבה מהסוגיות שזיהינו בהן פערים מוצאות מענה בתכנית ובהמלצות של הוועדה.

<הילה טנא-גלעד: כאמור, לגבי הסטטוס שלה ואיפה זה עומד אני בטוחה שחגי מויאל וליאורה אברמוביץ' ישמחו להרחיב.

<הילה טנא-גלעד: מעבר לכך, במהלך חודש ספטמבר האחרון הייתה בארץ הדווחית של האו"ם לנושא אלימות נגד נשים שגם במהלך הביקור נתקלנו בביקור שלה כדי לקדם את הנושא.

<הילה טנא-גלעד: הדווחית הייתה חברה באמנת CEDAW שנים רבות והיא גם הייתה מהצוות המצומצם שניסח את אמנת איסטנבול, ולכן ליבנו מולה סוגיות, עשינו יחד עמה שולחן עגול ייעודי בנושא האמנה, לראות מה מצבנו ואיפה דברים עומדים, זה היה מאוד פרודוקטיבי.

<הילה טנא-גלעד: עשינו גם התייעצות מקדמית עם מזכירות האמנה לגבי כמה וכמה סוגיות כדי להבין מה מצבנו.

<הילה טנא-גלעד: כרגע לתחושתנו ואני חושבת שאני מדברת באמת - - - יש עניין רב ורצון רב מבחינת כלל משרדי הממשלה לקדם את ההצטרפות.

<הילה טנא-גלעד: אנחנו כרגע משלימים את הבדיקה מבחינת התכנות משפטית.

<הילה טנא-גלעד: יש כמה פערים, אין מה לעשות זה לא אחד לאחד.

<הילה טנא-גלעד: את רוצה שאני אתייחס לפערים המרכזיים או שאת רוצה להמשיך בדיון ואחרי זה?

עאידה תומא סלימאן: לא, אני חושבת שכדאי כבר להעלות.

<הילה טנא-גלעד: בסדר גמור.

<הילה טנא-גלעד: מבחינת פערים, אני אבקש שחלק מהם יצויינו על ידי משרד הרווחה כי הם דברים שעולים.

<הילה טנא-גלעד: אז זה באמת נושא של גוף מתאם, שהאמנה מדברת על גוף מתאם כללי.

<הילה טנא-גלעד: הנושא של ממשק והטיפול בגברים אלימים, כאמור גם זה.

<הילה טנא-גלעד: סוגיות של דיווח, של גורמי מקצוע על חשד לאלימות, על מניעת פשע, כל מיני היבטים, גם של בעלי מקצוע בתחום הרפואה וגם של בעלי מקצוע אחרים.

<הילה טנא-גלעד: הנושא של פיצויים לקורבנות, פיצויים על ידי המדינה- - - חשוב לי להדגיש, באמנות בינלאומיות, אני רק אציין, יש מנגנון שנקרא הסתייגות שזה אומר שבעצם מדינה במהלך ההצטרפות מודיעה שהיא מסתייגת מסעיף מסויים.

<הילה טנא-גלעד: כלומר, לא מחילה אותו או מחילה אותו בצורה מסויימת.

<הילה טנא-גלעד: באמנה הזאת, ספציפית, אי אפשר להסתייג באופן גורף, יש כמה וכמה סעיפים ספציפיים שמהם אפשר להסתייג וכמה וכמה בעיות שיש לנו בתחום הזה מבחינת פערים אנחנו כנראה נפתור - - -

עאידה תומא סלימאן: אפשר לדעת מה הסעיפים שיש לכם הסתייגויות?

<הילה טנא-גלעד: סעיפים שבהם יש אפשרות להסתייג.

<הילה טנא-גלעד: רכיב אחד זה באמת פיצויים מטעם המדינה לקורבנות שזה סעיף שאפשר להסתייג ממנו.

<הילה טנא-גלעד: אני אציין לאורך זה ממה ניתן להסתייג שזה הסתייגות שעשו- - - אנחנו גם מיפינו את ההסתייגויות של מדינות אחרות, זה סעיף שהייתה לגביו הסתייגות דיי רחבה.

<הילה טנא-גלעד: הנושא של ביטול נישואין כפויים זה משהו שמופיע באמנה, זה משהו שלא קיים בשיטה המשפטית שלנו בגלל הסטטוס קוו.

<הילה טנא-גלעד: כאן אנחנו ביצענו התייעצויות, כמובן, בתוך ייעוץ וחקיקה עם מי שאמון על נושא המעמד האישי.

<הילה טנא-גלעד: האמנה בעצם אומרת שתהיה אפשרות לבטל נישואים כפויים זו אופציה שלא - - -

עאידה תומא סלימאן: אז כלומר אתם עדיין מתייעצים בנושא הזה?

<הילה טנא-גלעד: אנחנו עדיין מתייעצים.

<הילה טנא-גלעד: אופציה אחת שקיימת היא להכניס, מה שנקרא, לשלב לא הסתייגות, אלא הצהרה פרשנית שבעצם אומרת שבתחומים הללו בדומה שמה שעשינו למשל באמנת CEDAW, באמנה על נושא ביעור כל צורות האפליה נגד נשים בנושאים של מעמד אישי ונסייג את זה לסעיף הספציפי באמנה חל הסטטוס קוו, קרי כל עדה דתית קובעת מה נעשה בתוך העדה שלה.

<הילה טנא-גלעד: אנחנו התייעצנו גם לגבי איך זה ייתפס מול המזכירות של האמנה וזו אחת הסוגיות שאנחנו צריכים לבדוק מולם פעם נוספת, להבין איך זה קורה.

<הילה טנא-גלעד: מכוון שבכל שאר המדינות שחברות- - - בעצם כל המדינות במועצת אירופה, כולל למשל טורקיה שהייתה הדוגמה הראשונה שזה קיימים נישואים וגירושים אזרחיים, ולכן זה משהו שאנחנו נצטרך לראות איך מתמודדים איתו.

<הילה טנא-גלעד: נושא נוסף - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר כל שאר המדינות הן מדינות חילוניות.

<הילה טנא-גלעד: כן.

עאידה תומא סלימאן: להבדיל.

<הילה טנא-גלעד: להבדיל.

<הילה טנא-גלעד: הנושא של - - -

<קריאה: אנחנו לא מדינה חילונית ?

עאידה תומא סלימאן: מה זה שניסיתי לרמוז לו.

<הילה טנא-גלעד: אני רק מציינת מה הפערים.

<הילה טנא-גלעד: האמנה מדברת על אופציה של הפללה של אלימות פסיכולוגית כאשר קיימת אפשרות שזה ייעשה, בעצם הסנקציה לא תהיה פלילית, אלא סנקציה אחרת.

<הילה טנא-גלעד: שזה אחד הדברים שאנחנו בוחנים כרגע.

<הילה טנא-גלעד: זאת אומרת שבמקרה שהאלימות היא פסיכולוגית הענישה או הסנקציה זה בעצם זה, ואני בטוחה שהמחלקה הפלילית אצלנו תוכל להסביר את הפערים, הסנקציה תהיה לא פלילית.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, זאת ההמלצה של המחלקה אצלכם או של האמנה?

<הילה טנא-גלעד: האמנה עצמה נותנת את האופציה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: נותנת אופציה אבל לא מחייבת.

<הילה טנא-גלעד: לא, לא מחייבת.

עאידה תומא סלימאן: אפשר להשאר עם סוג הפללה שהוא - - -

<הילה טנא-גלעד: כן, אבל זה לא קיים כרגע בחקיקה הישראלית.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: אני רק לא רוצה שייחסם.

<הילה טנא-גלעד: אוקיי.

<הילה טנא-גלעד: נושא של סמכות שיפוט בינלאומית וביטול תנאי הפליליות הכפולה, כאן אנחנו עקרונית נרצה לשלב הסתייגות כי אנחנו רוצים להשאיר לעצמנו את האופציה מבחינת הדין הפלילי.

<הילה טנא-גלעד: וזה אני חושבת שכמעט כל המדינות הסתייגו מהרכיב הזה.

<הילה טנא-גלעד: נושא של פיקוח על מבצעי העבירה שהורשעו שזה משהו שגם מופיע בתכנית של משרד הרווחה ממה שראינו ואני אתן להם להרחיב.

<הילה טנא-גלעד: נושא של אלימות בין בני זוג כנסיבה מחמירה בדין הפלילי שלא קיים אצלנו.

<הילה טנא-גלעד: בעצם כל הרחבה של - - -

<קריאה: למה קיים- - -

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת, אם יש הבהרות, אם יש עוד דברים שתרצו להוסיף להרשם.

<הילה טנא-גלעד: יש באמנה שורה של 9 נסיבות מחמירה.

<הילה טנא-גלעד: זו הנסיבה המחמירה שלא קיימת אצלנו כל השאר מכוסה היטב בדין הפלילי שלנו.

<הילה טנא-גלעד: כל הנושא של באמת פיקוח במקרה של הפרה של צווי מניעה והגנה שזה גם אני הייתי מבקשת ממשרד הרווחה.

<הילה טנא-גלעד: הנושא הבא שהוא יחסית כבר שבו אנחנו עדיין צריכים לראות איך אנחנו מודדים זה סעיפים של מעמד הגירה, תושבות ומקלט.

<הילה טנא-גלעד: אחד הסעיפים אפשר להסתייג וזה גם מה שעשו רוב המדינות שהצטרפו.

<הילה טנא-גלעד: שני הסעיפים האחרים אנחנו עדיין בשיח פנימי אצלנו לראות איך אנחנו מתמודדים כשהובהר לנו שאין כוונה להוסיף רכיבים על הסעיפים שקיימים באמנת הפליטים ועשינו כאן התייעצות ממוקדת גם עם רשות האוכלוסין וההגירה, גם עם מזכירות האמנה, גם אצלנו בתוך ייעוץ וחקיקה, אבל כאן יש עדיין פער שאנחנו צריכים לראות איך מתמודדים איתו.

<הילה טנא-גלעד: אז זה השלב שבו אנחנו נמצאים עכשיו.

<הילה טנא-גלעד: אנחנו כרגע השלמנו מיפוי ראשוני, אנחנו מחכים להשלמת התשומות.

<הילה טנא-גלעד: אני מודה שהרבה דברים חיכו באמת להמלצות של הוועדה הבין משרדית ששם יש הרבה התייחסות להרבה רכיבים של האמנה.

<הילה טנא-גלעד: חשוב לי להדגיש שבמסגרת העבודה הפנימית ההוראות של האמנה הועברו לוועדה הבין משרדית והופצו בין הצוותים כדי שההוראות שלה יהיו לנגד עיניהם כשהם עושים את העבודה והחשיבה שלהם כדי שגם השיח בתוך הוועדה הבין משרדית והצוותים יתכתב עם האמור באמנה כדי לוודא שאנחנו עומדים בקריטריונים במיטב מה שאפשר.

<הילה טנא-גלעד: אני אשמח באמת אם הם ישלימו כי הם נוגעים להרבה רכיבים.

עאידה תומא סלימאן: אני בדיוק חשבתי שכדאי עכשיו באמת לעבור לוועדה ואני מבינה, חגי, שאתה תייצג את הוועדה במקרה הזה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו אחר כך ניגש למשרד החוץ כי אם לא נפתור את הבעיות שכבר הוזכרו או את הפערים שכבר הוזכרו וכל נושא ההסתייגויות אני לא חושבת שנוכל להתקדם לאנשהו.

עאידה תומא סלימאן: לא שאני מסכימה עם כל ההסתייגויות אבל בוא נשמע לפחות מההשוואה שעשיתם תוך כדי עבודת הוועדה האם קיבלתם על עצמכם חלק מההמלצות, האם יכולתם לפתור או להמליץ על איך פותרים חלק מהפערים הקיימים בין המצב שלנו לבין המצב שהאמנה חותרת אליו.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

<חגי מויאל: טוב, קודם כל כמו שהוצג כאן לפני רגע, הוועדה דנה בדיונים שלה על בסיס האמנה גם וניסינו להתייחס לכמה שיותר פרמטרים בתוך האמנה שיש פערים בין מה שקיים פה בישראל לבין מה שהאמנה דורשת ולמצוא להם פתרונות במסגרת תתי הוועדות.

<חגי מויאל: ואכן תתי הוועדות התייחסו כמעט לכל הסעיפים, אולי אפילו לכולם.

<חגי מויאל: אני אתחיל קודם כל בסטטוס של הוועדה, הוועדה סיימה את עבודתה, היא אמורה להיות מוצגת השבוע אבל לפני רגע לחשו לי שיכול להיות שזה נדחה לוועדת שרים לענייני אלימות.

<חגי מויאל: הדו"ח עצמו, כמובן, אני מדבר על הדו"ח - - -

עאידה תומא סלימאן: שנייה, שנייה, מה עם הדו"ח?

<חגי מויאל: הדו"ח אמור להיות מוצג השבוע, מחר, אלא אם כן יש ביטול ואני מחכה שיעדכנו אותי לוועדת שרים לענייני אלימות.

עאידה תומא סלימאן: עוד לא הוצג?

<חגי מויאל: לא עדיין לא הוצג.

עאידה תומא סלימאן: וואו.

<חגי מויאל: כן.

<חגי מויאל: זה אמור - - -

עאידה תומא סלימאן: עבר הרבה זמן מאז שהצגתם אצלי פה בוועדה.

<חגי מויאל: אנחנו לא שולטים בלוחות זמנים של ועדת שרים אבל ב-15 לחודש זה יכול להיות.

<חגי מויאל: לחשו לי פה שיכול להיות שזה בוטל אז אני לא יודע להגיד אם זה כן יהיה מחר או לא.

<חגי מויאל: אבל בכל מקרה כבר הכל מוכן להצגה כולל תמחור של הוועדה וכולל תמחור של הדו"ח בדו"ח עצמו.

עאידה תומא סלימאן: נשמח אחר כך לשמוע אם יש לכם איזשהו ידע על התקצוב.

עאידה תומא סלימאן: כי אני בטוחה שלא כל התמחור שלכם יתקבל.

<חגי מויאל: ברור.

עאידה תומא סלימאן: אשמח לשמוע האם אתם יודעים כבר מה הוקצה בשנת תקציב 2017-18 להמלצות שלכם.

<חגי מויאל: אני לא אדייק, אני לא אוכל לדייק לגבי ההיקפים.

<חגי מויאל: מה שאני כן יכול להגיד זה שתמחרו את כל הוועדה והולכים להציג לוועדת שרים את כל המסמך עם כל התמחור שלו ומציגים בפניו גם את סדרי העדיפות שאנחנו ממליצים כוועדה.

<חגי מויאל: אני אציג - - -

עאידה תומא סלימאן: בינתיים אתם לא עובדים כי אין לכם סדר - - -

<חגי מויאל: לא מיישמים בגלל שעדיין לא קיבלנו את הסכמת ועדת שרים לענייני אלימות.

<חגי מויאל: משרד הרווחה במקרה ספציפי הוא מתוקצב עם תחום מאוד שולי בשביל לקדם מספר נושאים שהועלו בוועדה ואנחנו עדיין מחכים לאוקיי של ועדת שרים.

<חגי מויאל: לגבי הנושא של ההחלטות שהיו בוועדה ועומדות מול האמנה - אז אחד זה הנושא של גוף לאומי לתכלול הנושא של אלימות במשפחה.

<חגי מויאל: כמו שאת כבר יודעת יש המלצה להגיף גוף כזה.

<חגי מויאל: יש ויכוח בינך לבין ההמלצות של הוועדה לגבי סוג המערכת הארגונית שהולכת להיות.

<חגי מויאל: אנחנו המלצנו שמשרד הרווחה יוביל מערכת ארגונית לאומית שישבו בה נציגים של כל משרדי הממשלה בנושא של אלימות במשפחה.

<חגי מויאל: אבל זה המענה - - -

עאידה תומא סלימאן: זה הבדל רציני, זה לא סתם ויכוח על סתם.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שיש הבדל בין להקים רשות שכל מעיינה וכל עבודתה זה לקדם את הנושא של מיגור תופעת האלימות לבין להקים גוף לאומי מתכלל כאשר הוא אותו גוף אמור להיות חלק מהעשייה בהרבה תחומים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה דיון אחד בעצמו אבל נשמח לראות תכלול כלשהו.

<חגי מויאל: אז המטרה היא באמת להקים גוף מתכלל שישב במשרד הרווחה אבל יהיה גוף עצמאי שיוביל את כלל משרדי הממשלה בנושא של אלימות במשפחה.

<חגי מויאל: בתחום הפיקוח על צווי הגנה ישב צוות והעלה המלצות בכל הנושא של אמצעי הגנה פיזיים ואחרים לפיקוח על ביצוע של צווי הגנה.

<חגי מויאל: בנושא של העברת מידע בין משרדי אז מצאו לקונות ב- - -

עאידה תומא סלימאן: שנייה.

עאידה תומא סלימאן: בנושא של הגנה בזמן צווי - - - אמצעים להגנה.

עאידה תומא סלימאן: הייתה הצעת חוק שלי וגם של חברת הכנסת עליזה לביא, שתי הצעות חוק בעניין של אזיקונים.

עאידה תומא סלימאן: האם הגעתם לאיזשהם מסקנות ברורות בעניין אמצעי ההגנה.

עאידה תומא סלימאן: אני שואלת, חגי, כי אנחנו כל הזמן מקבלים דיווחים שיושבים ומדברים ומתייעצים.

עאידה תומא סלימאן: וזה לא מתקדם לאנשהו.

עאידה תומא סלימאן: האם יש לכם המלצות ברורות שאפשר להגיד אם יש המלצות ברורות בעניין הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהצגתם בזמנו אבל גם הנושא לא היה פתור לגמרי.

<חגי מויאל: יש המלצות ברורות לגבי האמצעים.

<חגי מויאל: יש גם מה שזוהה בדיונים בוועדה זה גם הנושא של בעיות ברמת החקיקה לגבי ביצוע ויישום התכניות ואחת ההמלצות זה שהצוות שעוסק בנושא של חקיקה ישב על המדוכה בעניין הזה וינסה למצוא את הפתרונות הנדרשים בכדי שיהיה אפשר ליישם את כל האמצעים האלה.

עאידה תומא סלימאן: עד כמה שידוע לי אחת הבעיות הרציניות היא מי יפקח על היישום.

עאידה תומא סלימאן: זה יהיה תחת אחריות של השב"כ או תחת אחריות של המשטרה?

<חגי מויאל: של המשטרה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: אתם רואים למה צריך רשות.

עאידה תומא סלימאן: כדי שלא כל דבר יידחה כמה חודשים עד שפותרים את כל מיני - - -

<חגי מויאל: אנחנו יכולים לחזור לדון על הרשות- - -

עאידה תומא סלימאן: לא נרצה עכשיו אבל לא יכלתי להתאפק.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

<חגי מויאל: הנושא של העברת מידע בין משרדי ממשלה, גם אחת הלקונות זה שיש אנשי מקצוע שחוקים מסוימים לא מאפשרים להם להעביר מידע אז זה נמצא למשל במשרד הבריאות בנושא של חוק זכויות החולה.

<חגי מויאל: יש מהלך מתקדם כבר לנסות ולשנות את החוק הזה.

<חגי מויאל: המלצה שהייתה זה שינסו לעשות לו התאמה לחוק העובדים הסוציאליים לסעיף שמאפשר לעובדים סוציאליים להעביר מידע במצבים ובמקרים מסוימים.

<חגי מויאל: הנושא הזה נמצא כבר בטיפול מתקדם על ידי הייעוץ המשפטי.

<חגי מויאל: יש כאן נציגים של משרד הבריאות, אני מדבר בשמם לרגע.

<חגי מויאל: זהר פה, אני לא אדבר בשמם- - -

<זהר סער לביא: בתהליך משרד המשפטים ההצעה הועברה כבר לפני יותר משנה לדעתי.

<זהר סער לביא: משרד הבריאות כבר הגיש הצעה לשיפור.

<זהר סער לביא: אבל זה בעצם עכשיו נמצא בדיונים של משרד המשפטים.

עאידה תומא סלימאן: שנה בדיונים?

<זהר סער לביא: זה היה בדיונים האחרונים של הוועדה בספטמבר לפני שנה הגשנו את ההצעה ומאז זה נמצא בתהליך בדיונים כי בעצם משרד הבריאות כבר שחרר את זה מבחינת הרצון לשנות את הסעיף הזה בחוק.

<זהר סער לביא: כרגע זה בתהליך של חשיבה איך בעצם לעשות.

<זהר סער לביא: הייתה לי לפני חודש ישיבה במשרד המשפטים שגם שם הייתה נכונות של הגורמים השונים במשרד ובמשרד המשפטים לעשות את השינוי.

<זהר סער לביא: אבל צריך כרגע לחשוב איך לעשות את זה אבל נשמח לעזרה.

<חגי מויאל: אני חייב להגיד שבהצגה שהולכת להיות לוועדת שרים זה אחד הנושאים המרכזיים שמבקשים את התערבות השרים בתהליך הזה.

<חגי מויאל: בסדרי עדיפויות סימנו את זה כסדר עדיפות מאוד גבוה כי אנחנו מבינים גם בתהליכי הלמידה שלנו אחרי מקרי רצח וגם בתהליכי העבודה השוטפים שלנו ביום יום שיש בעיה של זרימת מידע.

<חגי מויאל: מה שכן נפתר בתהליך הזה זה העבודה שלנו מול המשטרה בנוהל נשים בסיכון גבוה.

<חגי מויאל: אנחנו עכשיו, נירה יושבת כאן כנציגת המשטרה, אנחנו נמצאים עכשיו בסיכומים מול כל המחוזות, גם של המשטרה וגם שלנו, בשביל לבחון עד כמה הנוהל הזה שנכנס ליישום לפני שנה אכן מוכיח את עצמו.

<חגי מויאל: ואנחנו רואים שיש העלאה מאוד משמעותית בהעברת המידע בין המשטרה לבין משרד הרווחה ושיפור השירותים שאנחנו נותנים באמת לנשים נפגעות אלימות - - -

עאידה תומא סלימאן: כן אבל אני רק רוצה להגיד שאני אדרוש ממשרד המשפטים לשמוע דיווח איפה זה עומד מבחינת השינוי החקיקתי בנושא של חוק זכויות החולה ואפשרות של הזרמת מידע, ארצה לשמוע איפה זה עומד.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שאתם מעבירים את זה לוועדת שרים.

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לצאת מתוך נקודת הנחה שכאשר מגיעים לוועדת שרים ומבקשים התערבות זה אחד משניים: או אלה בדיוק, הכל מוכן רק תחתמו את זה וההתערבות שלכם זה לאשרר או שיש בעיה רצינית המחייבת התערבות של ועדת שרים.

<חגי מויאל: יש את הסעיף השלישי שיש דחיפות מאוד גדולה להוריד את הפלונטרים האלה שלא מאפשרים לנו לפעמים זרימת מידע וטיפול.

<חגי מויאל: הקצב שגורמי המשרדים עובדים בהם אנחנו היינו רוצים שתהיה גם דחיפה של שרים בעניין.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שאתם עדיין לא הגעתם לסוף הדרך בהמלצות.

עאידה תומא סלימאן: ככה התרגום החופשי שלי.

עאידה תומא סלימאן: כי הפלונטרים עדיין קיימים ואתם לא מגיעים לשרים עם משהו שהוא סופי.

<חגי מויאל: לא.

<חגי מויאל: יש כאן הצעות מאוד מאוד ברורות ודרכי פעולה מאוד ברורים שאנחנו צריכים, חלקם נשענים על משאבים אבל חלקם נשענים באמת על קצב עבודה ואנחנו מבקשים אותם להתערב גם בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

<חגי מויאל: לגבי אוכלוסיות מיוחדות וחסרות מעמד אז כמו שאתם יודעים מדינת ישראל נותנת לחסרות מעמד שירות הגנה במקלטים בלבד ולא נותנים שירות אחר.

<חגי מויאל: גם הוועדה המליצה - - -

עאידה תומא סלימאן: וזה רק בקצה הקרחון.

עאידה תומא סלימאן: כאילו, לא ממש מגיעים לכל - - -

<חגי מויאל: ברור לנו וברור לנו שגם אין לנו יכולת להתמודד עם מקרים שמגיעים אלינו לקהילה לטיפול.

<חגי מויאל: גם בגלל המורכבות שלהם וגם בגלל שאנחנו לא מקבלים את ברכת הדרך לעשות פעולות שהן מעבר לפעולות הגנה.

<חגי מויאל: אז אחת ההצעות היא באמת לקבל החלטת ממשלה בעניין הזה שתאפשר לנו לתת שירותים מקיפים יותר כמו שאנחנו נותנים לאוכלוסיות אחרות.

<חגי מויאל: הנושא של טיפול בגברים.

<חגי מויאל: גם הנושא של טיפול בגברים וגם התכלול של טיפול בגברים הועלה על ידי צוות שעסק אך ורק בתחום הזה.

<חגי מויאל: היה שם שיח גם על הנושא של טיפול בכפייה או טיפול סמכותי.

<חגי מויאל: זה נושא שעדיין נמצא בשיח, עד כמה אנחנו כן יכולים לכפות טיפול על מי שלא רוצה טיפול.

<חגי מויאל: אף על פי שמרבית הגברים שמטופלים במדינת ישראל היום הם גברים שמטופלים תחת טיפול סמכותי.

<חגי מויאל: זה אומר שההליך הפלילי מטופל, ההליך האזרחי כמעט, באחוזים מאוד קטנים יחסית, עם כל המאמצים שנעשים בקהילה אנחנו לא מצליחים להגיע לגברים האלה.

<חגי מויאל: בנושא של מחקר ונתונים אז גם על הבסיס הזה יש המלצות מאוד ברורות לכל הנושא של הכשרה משותפת לכל משרדי הממשלה בשביל להעלות את רמת התיאום ורמת השפה המשותפת הבין משרדית והבין שירותית.

<חגי מויאל: יש תכנית מלאה שתוצג לוועדת שרים לגבי יישום הכשרות לכל הדרגים בכל רמות המעורבות באלימות במשפחה.

<חגי מויאל: מהרמות הכי בסיסיות שמדובר בנושא של מזכירות ואני מנהלה - - -

עאידה תומא סלימאן: או מזכירים.

<חגי מויאל: לא, אני כאן בשפה של מזכירות חשבתי, אז סליחה.

<חגי מויאל: מזכירות ומזכירים, עובדים סוציאליים ועובדות סוציאליות.

<חגי מויאל: אני תמיד אומר עובדות סוציאליות אף על פי שאני עובד סוציאלי, שוטרים ושוטרות וכן הלאה וכן הלאה.

<חגי מויאל: זהו, אם יש שאלות אנחנו נתייחס לעוד דברים.

<הילה טנא-גלעד: אם אפשר רק להשלים דבר אחד כי שכחת, הנושא של אלימות כלכלית - - -

<קריאה: אל תקחי לנו את ה- - -

<הילה טנא-גלעד: שיש בידינו תזכיר חוק.

<הילה טנא-גלעד: אנחנו עבדנו גם עם אנשי ייעוץ וחקיקה, המחלקה שאמונה על זה היא מחלקת החקיקה וגם המשרד לשוויון חברתי וגם שם השתלבנו בהיבטים של האמנה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לעמותת אל הלב.

עאידה תומא סלימאן: יהודית סידיקמן, הגשתם נייר עמדה אבל אני מבקשת ממש ככה מקסימום שלוש דקות.

<יהודית סידיקמן: כן, אז אני רוצה לחזור על מה שפרופסור רות הלפרין קדרי אמרה על ה-5 P's, שהראשון הוא Prevention, מניעה.

<יהודית סידיקמן: בנובמבר 2016 פרסמה הוועדה לזכויות נשים ולקידום שוויון מגדרי באיחוד האירופי דו"ח מפורט מבוסס על ניתוח של עשרות מחקרים, מסמכי מדינות, בנושא מניעת אלימות כלפי נשים ברחבי האיחוד האירופי.

<יהודית סידיקמן: הדו"ח שעוסק כמו אמנת איסטנבול בקידום פתרון מעמיק לטובת אלימות המגדרית מצביע על כך שהגנה עצמית פמניסטית הידועה היום כהגנה עצמית מעצימה היא דרך ההתערבות היעילה ביותר למניעה וצמצום אלימות על רקע מגדרי.

<יהודית סידיקמן: עמותת אל הלב היא נציגת התנועה העולמית להגנה עצמית מעצימה בישראל ומפעילה מדיי שנה קורסים וסדנאות בקרב אלפי נשים ונערות מכל מגזרי החברה הישאלית.

<יהודית סידיקמן: והבית ספר להכשרת מדריכות להגנה עצמית מעצימה הגדולה ביותר בעולם.

<יהודית סידיקמן: גאווה ליחידה.

<יהודית סידיקמן: העמותה מיישמת באופן יום יומי באמצעות סגל מדריכות מוסמכות שפועלות על פי המודלים המתוארים בדו"ח ורואה השפעה עצומה על איכות חייהן והשיפור בהתמודדות עם תופעות האלימות.

<יהודית סידיקמן: אנו קוראות למדינת ישראל להצטרף לאמנת איסטנבול ולהצטרף ל-47 מדינות אשר רואות עצמן מחוייבות ברמה האידיאולוגית כמו גם באופן פרקטי באמצעות הקצבת משאבים למאבק באלימות המופנית כלפי נשים ונערות.

<יהודית סידיקמן: אני מבקשות מהמדינה ליישם את הנהלים הברורים והמפורטים באמנה וכן בדו"ח האיחוד האירופי אשר קובע כי הגנה עצמית צריכה להיות מקודמת ונתמכת בצורה טובה יותר.

<יהודית סידיקמן: יש להקדיש לה מקום להרחיב יותר בקביעת מדיניות תקציב המחקר.

<יהודית סידיקמן: יישום מעשי של המלצות אלה בשילוב עבודה של ארגונים חברתיים יחד עם עבודת הממשלה הכוללת מימון, תמיכה וכוללת תכניות במוסדות החינוך ובציבור הישראלי יכול לייצר שינוי של ממש במצב האלימות על רקע מגדרי.

<יהודית סידיקמן: אני כמנכ"לית אל הלב מגיעה לישיבות הוועדה הזו כבר 4 שנים בתקווה ואמונה בצורך לעשות את השינוי הזה.

<יהודית סידיקמן: כל שנה אנחנו שומעות אותן קולות שאומרים שאם נמשיך באותה דרך לא נראה שינוי.

<יהודית סידיקמן: אני קוראת לעשות את השינוי הזה בהקדם האפשרי.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: עורכת דין קרן שחר, מנהלת מחלקות אמנות בינלאומיות באגף הייעוץ המשפטי, משרד החוץ.

עאידה תומא סלימאן: כן, איפה אנחנו נמצאים?

<קרן שחר: תודה.

<קרן שחר: ראשית רציתי לברך על הישיבה הזאת.

<קרן שחר: אנחנו, בשיתוף משרד המשפטים, כבר כמה שנים מנסים לקדם את ההצטרפות של ישראל לאמנה.

עאידה תומא סלימאן: מה מונע מכם?

<קרן שחר: אז זהו, אצלנו זה מגיע דווקא מהכיוון המדיני.

<קרן שחר: משרד החוץ רואה חשיבות רבה בקירוב היחסים עם מועצת אירופה.

<קרן שחר: למועצת אירופה, בעצם התוצר הייחודי של מועצת אירופה הוא האמנות שלה.

<קרן שחר: יש לה יותר מ-200 אמנות שמה שמייחד אותן הוא זה שהן בעצם סוגרות פינות שלא סגורות בזירה הבינלאומית על ידי מסמכים אחרים.

<קרן שחר: האמנות של מועצת אירופה נחשבות למאוד מתקדמות וממש כמו שרות ציינה בהרבה מובנים הן gold standard.

<קרן שחר: גם בסייבר, בכל מיני תחומים.

<קרן שחר: כחלק מפרויקט אמנות מועצת אירופה בחרנו מספר אמנות כדי להשקיע במיוחד ולהצטרף אליהן כאשר אחת מהן באמת הייתה אמנת איסטנבול.

<קרן שחר: אז ראשית, כאמור, יש חשיבות מדינית מאוד גדולה להצטרף לאמנות מועצת אירופה.

<קרן שחר: מועצת אירופה להבדיל מהאיחוד האירופי הוא גוף שכולל מדינות שגם לא חברות באיחוד האירופי.

<קרן שחר: שנית, מבחינה מדינית יש לזה באמת חשיבות להצטרף כמדינה ראשונה שהיא לא חברה במועצה.

<קרן שחר: זה מצויין אחר כך.

<קרן שחר: שתבינו את השיח הבינלאומי, אחר כך מציינים את זה, וישראל הייתה המדינה הראשונה שהיא לא חברה במועצת אירופה שהצטרפה לאמנה.

<קרן שחר: זה חשוב אחר כך כדי למקם אותנו למצב אותנו במקום הנכון כחלק מה-like minded, מהמדינות הדמוקרטיות, המתפתחות והמתקדמות.

<קרן שחר: מעבר לזה אני רק רוצה לציין שמשרד החוץ גם השתתף בישיבות של הוועדה הבין משרדית בתחילת דרכה כדי לוודא שההמלצות כולן תואמות את הסטנדרט שנדרש באמנה.

<קרן שחר: כלומר אנחנו ממש ישבנו עם הטקסט של האמנה וכל ההמלצות של הוועדה הבין משרדית תואמות את זה.

<קרן שחר: זה בעצם היה התפקיד שלנו בהקשר הזה.

<קרן שחר: הדבר הכי חשוב שאני רוצה להגיד ולהצטרף לשאר הדוברים כאן זה שאנחנו, ישראל, כרגע בשנים האחרונות מנסה מאוד להעלות פרופיל במיוחד בתחומים שהיא יכולה לקדם ולעזור לקהילה הבינלאומית לקדם.

<קרן שחר: אנחנו גם מקדמים עכשיו הצעת החלטה בוועדה השלישית באו"ם בנושא מניעת הטרדות מיניות במקומות עבודה.

<קרן שחר: אנחנו מנסים לעלות את הפרופיל ולקדם ולהעלות את הסטנדרט הבינלאומי בתחומים שאנחנו חושבים שהם חשובים.

<קרן שחר: ובתחום הזה, כמובן, במיוחד.

<קריאה: ושאנחנו באמת יכולים לתמוך בהם.

<קרן שחר: בדיוק.

<קרן שחר: שאנחנו יכולים לתרום, אנחנו יכולים לקדם ואנחנו גם - - - זה בעצם סוג - - -

עאידה תומא סלימאן: וגם אנחנו יכולים להתרם על ידי סטנדרטים שקיימים בעולם ושהם יותר מתקדמים מאשר נמצא במדינה.

<קרן שחר: נכון.

<קרן שחר: אז אנחנו רוצים גם לקדם מבחוץ וגם להתקדם על ידי הסטנדרט שקיים.

<קרן שחר: לכן, משרד החוץ תומך מאוד בהצטרפות לאמנה.

<קרן שחר: ואנחנו נמשיך לעבוד עם משרד המשפטים.

<קרן שחר: ברור שיש צורך בהסתייגויות ובהצהרות פרשניות.

<קרן שחר: אבל אנחנו נמשיך לעבוד עם משרד המשפטים מצד אחד ועם מועצת אירופה והגורמים שלה מצד אחר כדי לנסח את זה בצורה המתאימה שתאפשר את ההצטרפות של ישראל.

<קרן שחר: תודה.

עאידה תומא סלימאן: את האמת ההקדמה הייתה מצויינת וחשבתי שאוטוטו אנחנו נשמע שהנה, אנחנו חותמות, אנחנו מאשררות, אבל אני מבינה, שלצערי הרב, אני רשמתי את הפערים שדיברת עליהם משרד המשפטים ואני יודעת שחלק מהם, ואני נשאלתי גם אתמול לצורך איזשהי כתבה שהייתה על הדיון שהתקיים היום, ונשאלתי על הנושא של דיני אישות.

עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת שזה אחד הנושאים העיקריים שעומדים בפני ה- - - אז בואו באמת ככה נשים את היד או את האצבע על הנושא העיקרי שעומד כמחסום בפני האישור.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש סוגיות דיווח אבל אני יודעת גם כן שבכדי לראות, אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל כל פעם מחדש, בגלל זה אמרתי להתרם על ידי.

עאידה תומא סלימאן: כאשר יש מדינות שכבר התקדמו בסוגיות האלה, שכבר היו מוכנות לחתום על סעיפים שיש בהם כל הנושא של הזרמת מידע אפשר ללמוד מהן כמה טכניקות איך התגברו על הפערים שעדיין אנחנו צופים אצלנו אם זה בעניין פיצויים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שכאשר מתקרבים לענייני תקציבים כל ההצהרות של מקבלי ההחלטות שהם פוליטקלי קורקט והם תומכים במיגור תופעת האלימות אבל כדאי לא להתקרב יותר מדיי לתקציב של המדינה בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: ואני חושבת שכן הגיע הזמן, שגם כן המדינה שחתמה ואישררה את CEDAW שיש בה בצורה הכי ברורה את אחריות המדינה על מיגור תופעת האלימות.

עאידה תומא סלימאן: אם יש מישהי שחושבת שהיא נפגעה על ידי חוסר טיפול בבעיה שלה או יש אחריות של מוסדות המדינה על המשך הסבל שלה שתהיה לה גם את האפשרות לתבוע ולבקש פיצויים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה קשה ואני יודעת שכאשר יש כל ניסיון לעשות שינוי, ברגע שהתחלתי להגיש הצעות חוק בתור חברת כנסת חדשה הדבר הראשון שהיו שואלים, יש עלות תקציבית לחוק, אם יש תשכחי מזה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן באמת, יש פערים שאפשר להתגבר עליהם.

עאידה תומא סלימאן: בנושא של ממשק הטיפול בגברים אלימים אנחנו התחלנו שם, יש לנו תכניות, נכון שזו לא תכנית הדגל המובילה, יכולים להתווכח על כך אבל בואו נודה, כנראה הבעיה העיקרית בנושא הזה זה נושא דיני האישות.

עאידה תומא סלימאן: ככה אני מרגישה.

עאידה תומא סלימאן: וכדאי באמת לשמוע על זה.

עאידה תומא סלימאן: אני לא מזלזלת חס ושלום בכל הפערים האחרים שדיברתם עליהם אבל אני רואה שבשאר הפערים יש לפחות התקדמות מקצועית, חקיקתית וטיפולית בנושאים האחרים ואנחנו מתקדמים לשם.

<רות הלפרין-קדרי: אני חושבת שזה לא סוד שאני שותפה מלאה לעמדות שלך ביחס לצורך לשנות את כל מה שנוגע לשליטה המלאה של הדין הדתי בתחום הנישואין והגירושין ולהנהיג נישואין וגירושין אזרחיים בישראל אבל בנקודה זאת זה לא מה שמונע מישראל להצטרף לאמנת איסטנבול.

עאידה תומא סלימאן: אז בואו נגיד מה מונע.

<רות הלפרין-קדרי: אני חושבת שכפי שעורכת דין טנא הסבירה, יש מנגנונים בהצטרפות לאמנות בינלאומיות שמאפשרות הרי גם להסתייג כפי שהסתייגנו מ- CEDAW או להכניס הערה פרשנית שמבהירה שבנקודה מאוד מצומצמת בגלל באמת הדין הדתי אנחנו לא יכולים להביא לכך שנישואים כפויים או נישואי קטינות יבוטלו מכוון שהדין הדתי לא מאפשר את זה.

<רות הלפרין-קדרי: אבל זה לא מונע את ההצטרפות לכלל האמנה.

<רות הלפרין-קדרי: אנחנו בעצם נצטרף פה עם גיבנת.

<רות הלפרין-קדרי: אבל המשפט הבינלאומי מאפשר את ההצטרפות הזאת.

עאידה תומא סלימאן: אני למדתי מניסיוני הצנוע מאוד שבאמנות אנחנו לא נכנסים וחותמים על אמנה כאשר אנחנו במצב האידיאלי שהאמנה רוצה להגיע אליו.

עאידה תומא סלימאן: אלא אחד מהמכניזמים הברורים ושכדאי מאוד שאנחנו נשתמש בהם זה שאנחנו נצטרך לדווח כל הזמן איך אנחנו מתקדמים בנושאים.

עאידה תומא סלימאן: זה שיש פערים, ברור, אחרת אנחנו לא צריכים את האמנה.

עאידה תומא סלימאן: אם לא היו קיימים הפערים האלה לא היינו צריכים את האמנה, היינו במצב טוב.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו בדרך כלל הולכים לכיוון של - - - אני רוצה לראות את המחויבות גם מתורגמת ליעדים ברורים שאנחנו רוצים להגיע אליהם.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאת לא תוכלי להתחייב על שום דבר בנושא הזה וזה נושא שלא לכם ולא לאנשי החוק, אלא אני יודעת איפה זה טמון.

עאידה תומא סלימאן: אבל, כפי שנאמר, יש אפשרויות להצהרה פרשנית ויש אפשרות להסתייגות ומשם אפשר להתקדם.

<הילה טנא-גלעד: אז חשוב לי להבהיר שגם השיח שלנו שהיה כאמור עם מזכירות האמנה הם הבהירו שאין ציפייה שנצטרף כשהכל מוסדר במאה אחוז.

<הילה טנא-גלעד: זאת אומרת, אנחנו בהליך הבדיקה, כמו שאת רואה, נעשה, עברנו סעיף סעיף, ובדקנו ו- - -

עאידה תומא סלימאן: כל הכבוד.

עאידה תומא סלימאן: אני לא - - -

<הילה טנא-גלעד: אנחנו רוצים לדעת שאנחנו מגיעים לנקודה שאנחנו מבינים לאשורו את המצב, יודעים מה נדרש, מה לא נדרש.

<הילה טנא-גלעד: אבל גם מבחינת הוועדה עצמה.

<הילה טנא-גלעד: גם השיח שמתנהל מול - - - אני אמונה על כל הדיווחים, על כל מערך הדיווחים של אמנות זכויות אדם.

<הילה טנא-גלעד: יש פערים, יש שיח של זה.

<הילה טנא-גלעד: והחשיבה מבחינת האמנה זה באמת שמדינה מציגה שיש עשייה בתחומים השונים, שהיא מתקדמת, שהנושא בקידום, שהנושא בשיח, שיש מגמה של התקדמות בתוך המדינה בנושאים השונים.

<הילה טנא-גלעד: אז זה שיש פערים מסויימים זה לא מאיין את היכולת להצטרף.

<הילה טנא-גלעד: אנחנו כן רוצים לבדוק אצלנו מה המצב ושאנחנו השלמנו את התהליך בצורה מיטבית בתוך המדינה לפני שאנחנו מתקדמים הלאה.

עאידה תומא סלימאן: יש לכם איזשהו לו"ז?

<הילה טנא-גלעד: האמת שהלו"ז שלנו הוא במידה מרובה תלוי ביישום של הוועדה הבין משרדית כי יש שם הרבה מאוד דברים שהם מאוד רלוונטיים.

<הילה טנא-גלעד: וגם מבחינתם אנחנו צריכים להשלים, יש כמה דברים שידרשו סבב של התייעצות ספציפיות עם גורמים מסוימים - - -

עאידה תומא סלימאן: לחכות עוד שנתיים?

<הילה טנא-גלעד: לא, אני מאוד מקווה שלא.

<חגי מויאל: תלוי גם כמה כסף ישימו על זה.

עאידה תומא סלימאן: אתה לא נותן לי הרבה לחלום אם אמירה כזאת.

<חגי מויאל: את כבר מספיק זמן בשביל להבין שיש גם פן כזה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לתמר שוורץ, מנכ"לית רוח נשית, בבקשה.

<תמר שוורץ: תודה.

<תמר שוורץ: אני שמחה שבדיוק בעניין של הכסף כי יש לי אולי איזשהי דרך.

<תמר שוורץ: בואו נחשוב רגע בצורה יצירתית.

<תמר שוורץ: קודם כל תודה רבה ואני באמת מברכת אותך בכלל וגם על הדיון הזה, אבל על כל העשייה וגם על הדיון החשוב הזה.

<תמר שוורץ: הרימו פה כמה דברים.

<תמר שוורץ: אני אגיד מילה, רוח נשית עוסקת בהעצמה כלכלית של נשים נפגעות אלימות.

<תמר שוורץ: ביום שאחרי איך הן לא חוזרות לבן הזוג האלים ואיך הן משקמות את עצמן מבחינה כלכלית ותעסוקתית.

<תמר שוורץ: ואולי זו ההתחלה של הסיפור של הכסף.

<תמר שוורץ: אני אשמח אחרי זה גם שתתייחסי, עורכת הדין טנא, לעניין הזה.

<תמר שוורץ: את ככה אמרת את זה במילה והייתי שמחה יותר בפירוט.

<תמר שוורץ: אנחנו הגשנו חוות דעת, דיברתם על הוועדה הבין משרדית, אנחנו הגשנו את החוות דעת שלנו.

<תמר שוורץ: בעיני, את התחלת בסקירה, חברת הכנסת, את התחלת בסקירה של איפה היינו וכמה התקדמנו אז אני חושבת שבאמת התקדמנו במובן שיש לנו מקלטים להגנה ויש לנו מרכזים למניעת אלימות בקהילה שעל זה חגי אמון במשרד הרווחה.

<תמר שוורץ: אבל הסיפור של מניעה, ה-P הראשון, הוא עדיין מדשדש.

<תמר שוורץ: דרך אגב, זה לא רק בנושא של נשים נפגעות אלימות, אני עובדת סוציאלית 28 שנה, אני חושבת שמניעה זה תמיד סיפור יותר קשה.

<תמר שוורץ: יותר קשה לתת כסף למשהו שלא קרה, שלא רואים בעין.

<תמר שוורץ: יותר קל לטפל ביער אחרי שהוא נשרף, רמז דק.

<תמר שוורץ: הסיפור של המניעה ואני רוצה להביא כאן גם את הזווית הכלכלית.

<תמר שוורץ: אנחנו עכשיו בדיבור ארוך שמתחיל להראות ניצנים של התחלה של עבודה ביחד עם הממסד, עם משרד הרווחה של הסיפור של השיקום הכלכלי.

<תמר שוורץ: כי זה לא מספיק.

<תמר שוורץ: את אומרת שהיום יש מודעות לאלימות פיזית, זה נכון.

<תמר שוורץ: אבל מה עם, אנחנו קוראים להם, הסימנים הכחולים בחשבון הבנק.

<תמר שוורץ: נשים שיוצאות ממעגל האלימות ו-70% מהן מגלות שיש להן חובות.

<תמר שוורץ: גם כשהן יוצאות למקלטים.

<תמר שוורץ: הבן זוג נשאר בדירה והיא, החשבונות על שמה, היא צריכה לשלם, כמה שזה נשמע מזעזע, את שכר הדירה ואת החשבונות והרבה פעמים הוא לא נתן לה לצאת לעבור או נתן לה לצאת לעבוד ולקח את הכסף, הוא עם השליטה הכלכלית.

<תמר שוורץ: והאישה הזאת צריכה, אחרי השיקום, אוקיי הגענו אליה, היא נותרת עירומה וללא משאבים וללא אמצעים.

<תמר שוורץ: אם אנחנו נעזור לנשים האלה לשקם את עצמן כלכלית ולהיות עצמאיות הן גם ירדו מה-payroll של משרד הרווחה ושל ביטוח לאומי ושל כל מנגנוני התמיכה החברתיים שיש לנו.

<תמר שוורץ: אני חושבת שמאוד חשוב להשקיע בדבר הזה של המניעה הכלכלית, מניעה קודם כל, ואחר כך השיקום.

<תמר שוורץ: אני אשמח לשמוע איך זה יקבל ביטוי בהצטרפות שלנו לאמנה.

<חגי מויאל: רק הערה, לפחות בוועדה הבין משרדית יש לזה מרכיב מאוד מאוד משמעותי גם למניעה וגם לשיקום כי לכולנו ברור ששם אנחנו - - -

<תמר שוורץ: זה נרשם.

<תמר שוורץ: אני עוד לא הבנתי איך אנחנו - - - אני גם רוצה להוסיף, אנחנו הגשנו הצעת חוק בנושא מניעת אלימות כלכלית בגלל שהיום זה לא עבירה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול איך זה מתיישב עם הצעת החוק שעברה כבר קריאה ראשונה להרחיב את הרשות למאבק בסמים ואלכוהול, להרחיב את הסמכות לנושא אלימות ובעיקר בנושא של מניעה.

<חגי מויאל: קודם כל יש דיונים ואי הסכמות בין המשרדים לגבי הנושא הזה של הרחבת הרשות ואיזה אלימות והאם אלימות במשפחה נכנסת לתוך זה, כן או לא.

<חגי מויאל: יש דיונים בין משרדים בנושא הזה מול המשרד לבטחון פנים שאמור להוביל את זה.

<חגי מויאל: אני לא בקי בסיכומים האחרונים אבל יש אי הסכמות בהרבה מהדיונים האלה, לגבי ההכללה הזאת של האלימות, כמה תהיה הכללה של אלימות, איזה סוג אלימות תכנס לשם, מה האחריות שתהיה לרשות כזו על תחומים שמשרדים אחרים אמונים עליהם.

עאידה תומא סלימאן: זה בדיוק אותן שאלות שאני שאלתי והעלתי בדיון שהתקיים במליאה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה, שוב, ככל שאנחנו נוגעים בעוד שאלה ועוד שאלה זה מעלה שוב את החשיבות בגוף מתכלל, בגוף שמסנכרן, שמעגן משאבים ושבאמת יש לו את היכולת לנווט את הדברים לטובת הכלל ולא לטובת משרד זה או אחר.

<חגי מויאל: כן, אבל חברת הכנסת עאידה, אנחנו מסכימים שגוף מתכלל צריך להיות.

עאידה תומא סלימאן: אל תקח את זה אישי.

<חגי מויאל: אני מייצג כאן משהו, לא לוקח אישית.

עאידה תומא סלימאן: עורכת דין עדי חן, לשכת עורכי הדין.

<עדי חן: תודה רבה.

<עדי חן: ראשית, לשכת עורכי הדין מברכת על ההצעה.

<עדי חן: אנחנו חושבים שכן נכון שמדינת ישראל תצטרף להצעה הזו אם כי בהסתייגות מסוימת וזאת כדי לא להפר בשלב הזה את הסטטוס קוו ולא לאפשר אחר כך העלאת טענות של הצטערות במכתב וכולי- - -

עאידה תומא סלימאן: זאת העמדה של הלשכה?

<עדי חן: כפי שאמרה כאן פרופסור רות הלפרין קדרי וכפי שכאן אמרה עורכת הדין טנא יש אופציה להצטרף לאמנה בהסתייגות מסוימת - - -

<קריאה: לא קיבלת החלטה של הלשכה ואת לא מדברת בשם החלטה של הלשכה עם כל הכבוד.

עאידה תומא סלימאן: גברתי, אני מבקשת, אני שאלתי שאלה מאוד ברורה.

עאידה תומא סלימאן: כפי שאמרת בהתחלה שהלשכה כך וכך וכך אני שאלתי, האם זו העמדה של לשכת עורכי הדין.

<עדי חן: אנחנו בעד האמנה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: לא, לא, אני מדברת על הסעיף - - -

<עדי חן: אם יורשה לי לדבר עד הסוף ואז- - -

עאידה תומא סלימאן: יורשה לך.

עאידה תומא סלימאן: אני מנסה לברר ותפקידי לעשות את זה.

<עדי חן: לצורך הישיבה הזו אנחנו תומכים בכל מה שקשור לקידום ההליכים כדי שמדינת ישראל תצטרף לאמנה אם כי בהסתייגות מסוימת שבכל מה, וזה נוהג מאוד מקובל בקרב מדינות שמצטרפות לאמנות, ההסתייגות שלנו היא שהצטרפות לאמנה לא תחול על ענייני המעמד האישה - - -

עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני מנסה לברר גברתי, החלק הזה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, לשכת עורכי הדין החליטה שהיא - - -

<עדי חן: לא החליטה עוד.

<עדי חן: אנחנו מגיעים לכל ישיבה מוכנים מה העמדה שלנו לגבי הישיבה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת, כשאני מבקשת ונרשמים כנציגה של לשכת העורכי דין מאוד מעניין אותי לקבל את עמדת הלשכה בנושאים שמובאים לוועדה.

עאידה תומא סלימאן: בשבילי זה מדליק הרבה מאוד מנורות כאשר לשכת העורכי דין דווקא מתייצבת ומהתחלה מתנדבת להגיד שימו הסתייגות על הנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לדעת אם זו החלטה של לשכת עורכי הדין וזאת עמדתה של לשכת עורכי הדין או לא.

<קריאה: אפשר שנייה?

<קריאה: עורכת דין עדי חן היא מייצגת את לשכת עורכי הדין וזאת העמדה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני לא שואלת את מי היא מייצגת, סליחה.

עאידה תומא סלימאן: שאלתי שאלה מאוד ברורה האם יש החלטה בלשכת עורכי הדין.

<עדי חן: הנושא לא עלה להחלטה, אני לא מבינה על מה כל המהומה.

<עדי חן: העמדה שלנו לצורך - - -

<קריאה: את אמורה לייצג- - - הנושא לא הגיע לדיון ואתם לא יכולים לרשום בפרוטוקול שהוא מסמך רשמי של מדינת ישראל - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה, עורכת הדין גלי - - -

<עדי חן: תנו לנו להסביר.

עאידה תומא סלימאן: סליחה.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת ככה, עורכת דין גלי את נמצאת מטעם נעמ"ת.

עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת ככה, כל עוד שאין החלטה בלשכת עורכי הדין בעניין ההסתייגות אני חושבת שלא כדאי להביא אותה כהחלטה או כעמדה ברורה.

עאידה תומא סלימאן: אם אתם כעורכי דין מייצגים את הלשכה, הולכים להמליץ ללשכה בעמדה כזו אז נא להגיד את זה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אם אין עוד החלטה בנושא הזה נא לדייק.

<עדי חן: הנושא לא עלה להחלטה, העמדה שלנו, ההמלצה, אם זה יעשה יותר טוב לסובבים פה - - -

עאידה תומא סלימאן: זה לא עניין של הסובבים, זה עניין עושה יותר טוב ללשכה שאת מייצגת אותה.

עאידה תומא סלימאן: כי להגיע בשם מוסד זה להציג את העמדה של המוסד שאת מייצגת ולא את הנטיות לב שלך כנציגה.

<עדי חן: הנטיות שלי הן מאוד ברורות, אני בעד שינויים, בעד שוויון, בעד כל מה שמשנה את דיני המשפחה.

<עדי חן: יחד עם זאת צריך לעשות את הדברים בצורה מאוד מושכלת, בצורה שלא תפר את הסטטוס קוו במדינה, בצורה - - -

עאידה תומא סלימאן: זאת דעתה, שאני חולקת עליה במאה אחוז.

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת לכם, אם יש משהו שהייתי רוצה לעשות במדינה הזאת זה להפר את הסטטוס קוו ושכולם יתעוררו.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, בלי מחיאות כפיים.

עאידה תומא סלימאן: וזה לא רק הסטטוס קוו בין הדתיים והחילונים בענייני דיני אישות, אלא כל הסטטוס קוו הזה שקיים של לשמר את כל האפליות הקיימות.

עאידה תומא סלימאן: ואת זה הייתי רוצה להפר.

עאידה תומא סלימאן: אבל זאת דעתה.

עאידה תומא סלימאן: וטוב שהבנו שזאת דעתה והמלצה שהיא תכוון ללשכה.

עאידה תומא סלימאן: את עמדת הלשכה נדרוש אחר כך כדי להבין מה בדיוק עמדת הלשכה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: גברת לרה צנמן, ארגון משפחות נרצחים ונרצחות, בבקשה גברתי.

<לרה צינמן: אני רוצה להדגיש שהדרגה הקיצונית של אלימות היא רצח ואני מייצגת ארגון שמאחד משפחות בהם נרצחו, אמנם גם גברים, אבל גם נשים.

<לרה צינמן: ובתי נרצחה בתור אישה לפני 21 שנים.

<לרה צינמן: אבל יחד עם זאת, אנחנו רוצים להפנות תשומת לב שמדובר בתופעת אלימות במשפחה שזה לא רק נשים.

<לרה צינמן: זה יכולים להיות ילדים, זה יכולים להיות הורים שנרצחים על ידי ילדיהם, על ידי אחים.

<לרה צינמן: התופעה היא יותר רחבה מרק אלימות כלפי נשים.

<לרה צינמן: הדבר השלישי שרבים מהרוצחים המעורבים ברצח הם בעלי הפרעה נפשית חמורה.

<לרה צינמן: לראייה - - -

עאידה תומא סלימאן: מאיפה הסטטיסטיקה הזו?

<לרה צינמן: רק הבוקר היה רצח על ידי חולה נפש.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מצטערת.

עאידה תומא סלימאן: הסטטיסטיקה לא אומרת שהרוב של הרוצחים הם חולי נפש.

<לרה צינמן: לא אני אומרת - - -

עאידה תומא סלימאן: ולא גם אחוז דיי גבוה.

<לרה צינמן: לא, לא, לא.

<לרה צינמן: אבל אני אומרת שרציחות במשפחה יש לעתים רקע פסיכיאטרי גם לרוצחים.

<קריאה: אולי אני אדגיש שלא מדובר על מחלת נפש, אלא מדובר על קו הגנה, כביכול, שבו נוקטים כמעט כל הרוצחים של קבלת - - -

עאידה תומא סלימאן: תאמיני לי, אני יודעת, אבל בואי ניתן לה לסיים את דבריה.

<לרה צינמן: אני רק רוצה להצטרף לצורך באמת בזרימת מידע על העבר הפסיכיאטרי של אלה שמגיעים בסופו של דבר למעשי רצח ואילו המידע הזה היה מגיע בזמן אז חלק ממעשי הרצח היו נמנעים וזאת נקודה מאוד חשובה שאנחנו גם הדגשנו שהגשנו חוות דעת לוועדה הבין משרדית.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, גברתי.

עאידה תומא סלימאן: יש לנו נציגי משרדי ממשלה שיושבים איתנו, אנחנו שמענו.

עאידה תומא סלימאן: ד"ר זהר, יש לך מה להוסיף בנושא הזה חוץ מאשר החקיקה שדיברתם עליה?

עאידה תומא סלימאן: אני הייתי רוצה לאפשר אם יש בין משרדי הממשלה שרוצים להתייחס.

<זהר סער לביא: מבחינתנו הגבנו כבר כמה פעמים לכל הבקשות.

<זהר סער לביא: אני חושבת שאנחנו עושים ורוצים לשאוף לעשות - - - אני אומרת שמשרד הבריאות הגיב כבר כמה פעמים לטיוטות שנשלחו על ידי משרד המשפטים, אנחנו נשאף ושואפים כבר עכשיו לקיים את מה שאנחנו יכולים ואם הנושא של שינוי בחקיקה יתאפשר אני חושבת שזה יכול לעזור מאוד לקדם מטרות - - -

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שיש כמה שינויים בחקיקה שנוגעים למשרד הבריאות ולכל השירותים שמגיש משרד הבריאות בעניין האלימות שאני חושבת מן הראוי באמת להתחיל לקדם אותם.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו עלו לנו בדיונים פה כמה חלקים, כולל הטרדות מיניות על ידי מטפלים ודרך הדיווחים שלהם וכולי.

עאידה תומא סלימאן: והמעבר בין קופות חולים של מטפלים שהם מטרידים וחוסר הבהירות באיך מדווחים על זה ומה החוק מחייב בצורה זו.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת ש- - -

<זהר סער לביא: זה משהו שאנחנו עובדים עליו מאוד קשה כדי להוציא כמה שיותר מהר נוהל של המשרד ש- - -

עאידה תומא סלימאן: טוב מאוד לשמוע את זה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו בזמנו פנינו אליכם בנושא ואני אשמח אחר כך לשמוע גם דיווח על הוועדה שיושבת והייתה אמורה גם באיזשהו שלב גם לסכם את העשייה.

עאידה תומא סלימאן: יש עוד נציגי משרדי ממשלה?

עאידה תומא סלימאן: לא, כנראה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

<תמר שוורץ: האם אפשר לקבל התייחסות מעורכת הדין טנא?

<הילה טנא-גלעד: אני צריכה את משרד הרווחה לזה כי הם - - -

<קריאה: לאיזה רכיב, סליחה?

<תמר שוורץ: של האלימות הכלכלית.

<תמר שוורץ: את התחלת להזכיר את זה במילה- - -

<קריאה: ההצעת חוק עצמה?

<תמר שוורץ: לא, ההצעת חוק אני יודעת שמחכים לתשובות, להתייחסות של משרדי ממשלה.

<תמר שוורץ: אבל אני מדברת על ה- - -

<ליאורה אברמוביץ: עורכת דין ליאורה אברמוביץ' ממשרד הרווחה.

<ליאורה אברמוביץ: הנושא של האלימות הכלכלית באמת ישבנו עם המשרד לשוויון מגדרי עם משרד המשפטים.

<ליאורה אברמוביץ: אנחנו בוחנים את ההצעה, ההצעה כרגע שתלויה היא הצעה שמדברת רק על אלימות כלכלית בין בני זוג כאשר היו אלה שסברו, במשרד שלנו, שאמונים על הנושא של קשישים שהנושא יותר רחב, יש בעיות של ניצול של הורים על ידי ילדיהם וההיפך וכולי.

<ליאורה אברמוביץ: אז חשבנו שצריך לעשות עבודה יותר רחבה והתחלנו לעשות דיונים בנושא הזה, ולכן הנושא הזה כרגע הוא לא ברור אבל הנושא הספציפי של אלימות בין בני זוג אנחנו לא מקדמים את זה עד שלא נעשה את הדיון הרחב.

<ליאורה אברמוביץ: זו הייתה המחשבה שלנו כרגע.

<ליאורה אברמוביץ: אין פה מישהו משוויון מגדרי נכון?

<ליאורה אברמוביץ: יש חשיבות לנושא הזה, אנחנו בעד, אבל חשבנו להרחיב את זה, ולכן לא התקדמנו אבל נתקדם.

<תמר שוורץ: אז יש הערכה מתי זה - - -

<ליאורה אברמוביץ: זה גם בעצם תלוי במסקנות של ההמלצות של הוועדה בפני ועדת שרים לאלימות במשפחה.

<ליאורה אברמוביץ: אבל כרגע אני לא יודעת להגיד בדיוק.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלצערי הרב, ככה זה המצב כאשר מקבלי ההחלטות, שרים, לא לוקחים את הנושא בראש סדר מעיינם אפילו אם זה בסמכות שלהם וזו הנישה שהם יושבים עליה, לצערי הרב.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לסכם.

עאידה תומא סלימאן: אני קודם כל מודה למרכז רקמן שהעלו את הסוגייה הזו ואני חושבת שאנחנו היום נכחנו בדיון הזה על החשיבות בכלי העזר הזה שמוצג שנקרא אמנת איסטנבול.

עאידה תומא סלימאן: שמוצג למדינה באופן כללי ולמדינות כדי להתקדם במאבק בתופעת האלימות נגד נשים ובתוך המשפחה באופן כללי.

עאידה תומא סלימאן: זה כלי העזר שהוא לא רק יסייע לנו כמחוקקים וגם לאחראים על יישום מדיניות ברורה בנושא לבדוק מדיי פעם בהשוואה לקריטריונים בינלאומיים איפה אנחנו עומדים ולאן פנינו מועדות, אלא גם יאפשר לקיים מחדש את השיח של מה בדיוק המסגרת, גם המקצועית וגם הרעיונית שאנחנו מובילים את המאבק הזה בתוכם.

עאידה תומא סלימאן: ביום האישה הבינלאומי הוועדה קיימה דיון בנושא של יעדים של האו"ם בנושא של התפתחות ופיתוח בר קיימא ה-SDG.

עאידה תומא סלימאן: והנושא החמישי היה, כמובן היעד החמישי זה שוויון מגדרי ובתוכו יש תשומת לב מיוחדת לנושא של אלימות.

עאידה תומא סלימאן: למרות שגם שם יש יעדים ויש קריטריונים שאולי יתאימו לנו ואולי לא יתאימו לנו אבל חשוב מאוד שאת המעטפת הזו כולה שהעולם הסכים עליה וגם האזור הסכים עליה שתהפוך לכלי עזר שלנו בהתקדמות.

עאידה תומא סלימאן: ובמיוחד בימים האלה, בימים של ריאקציה שמנסה, והוזכר בהתחלה כל הנושא של לחזור בנו מההישגים שנעשו לאחר מאבקים של שנים גם בענייני חקיקה וגם בענייני השיח הציבורי הקיים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו רואים את הראקציה שמתחוללת בציבור ואת השיח שמנסה לקחת אותנו בחזרה לשיח שהוא של תלונות שווא, שיח של אלימות קיימת באוכלוסייה כאילו באופן שווה ולא רוצים לשמוע על העובדה שאולי 95% מקורבנות האלימות הן נשים דווקא.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא אומרות שאין בעיה של אלימות לפעמים גם כלפי גברים אבל אי אפשר להשוות וזה לא יכול להיות שאנחנו ניסוג למן שיח ריאקציוני כזה בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: ומה שנאבקנו למענו לפני 20 ו-25 שנים נתחיל מחדש עכשיו להאבק עליו.

עאידה תומא סלימאן: לכן אני חושבת שהצהרה מדינית של המדינה שבאופן וולנטרי הולכת ומצטרפת לאמנה כזו יש בה את הכוח גם לשנות איזשהי אטמוספירה או שיח שמתקיים בציבור.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהצהרה כזו, ואמרתי הצהרה מדינית, היא גם תלויה בשיח הזה.

עאידה תומא סלימאן: והיא תלויה באנשים שנמצאים במעגלי קבלת ההחלטות שמובילים לפעמים, לצערי, שיח כזה.

עאידה תומא סלימאן: אבל בגלל זה בדיוק קיימנו את הדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: גם כן כדי להשפיע וגם כדי לדחוף בנושא.

עאידה תומא סלימאן: את כל הניסיון של - - - אני הבנתי את הפערים שדובר עליהם ואני קודם כל רוצה לברך על העובדה שמתקיימים דיונים ומתעסקים בצורה רצינית באמנה וברצון ואני מברכת על זה שנאמר באופן הגלוי שבמשרדי הממשלה יש נטייה חיובית כדי להצטרף.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת שלנטייה ולכיוון, לא רק לזה אנחנו מייחלים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו רוצים הצטרפות אמיתית.

עאידה תומא סלימאן: רוצות הצטרפות אמיתית.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן, באמת, לקבל צעדים.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לתלות את זה בוועדה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהוועדה כבר הבהירה איפה אנחנו עומדים מבחינת מה שהשגנו עד עכשיו והמליצה על מה אפשר להתקדם.

עאידה תומא סלימאן: ודווקא ההמלצות של הוועדה יכולות להיות בסיס די איתן לבוא למועצת אירופה ולהגיד, תראו, לא רק שהתקדמנו בחקיקה ולא רק שהתקדמנו בעשייה, אלא יש לנו גם תכנית פעולה איך נתקדם עוד יותר.

עאידה תומא סלימאן: בסוגייה של הפערים תנסחו את זה כ- - - אני מצידי לא הייתי רוצה, לא הצהרה פרשנית ואני חותרת שיום אחד כן נפר את הסטטוס קוו.

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת את זה בגלוי, זאת כבר לא חתירה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני יכולה אפילו לקבל שבשלב הזה אני הייתי רוצה לראות חתימה ואישרור בלי שום הסתייגויות.

עאידה תומא סלימאן: אבל אם זה מה שמעכב, תסתייגו, תרשמו הערה פרשנית אבל תתקדמו.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לחכות עוד יותר.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכבר עברו יותר משנתיים והגיע הזמן לעשות.

עאידה תומא סלימאן: אני אבקש פגישת עבודה יותר מצומצמת לראות איך אנחנו ננסה לדחוף את הנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני אבקש גם דיווח על הוועדה אם כבר אנחנו - - - אני חושבת שקיבלנו פה ושם קצת מידע.

עאידה תומא סלימאן: מאוד צר לי שמאז שדווחה הוועדה, ואני יודעת שזה לא תלוי בדרג המקצועי, אבל מאוד צר לי שמאז שדיווחתם לנו בוועדה על ההמלצות של הוועדה עוד לא התקדם כלום.

עאידה תומא סלימאן: ועדת שרים עוד לא אישרו, אין לכם תקציב ברור בעניין הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלא מתקדמים ככה.

עאידה תומא סלימאן: חבל על העבודה הקשה שהשקעתם בצוותים, בוועדה, בהמלצות שהוצאתם אם לא נתקדם.

עאידה תומא סלימאן: אני גם אפנה ואדרוש שבקרוב מאוד נשמע על קיום דיון בוועדת שרים ואישרור לתכנית שלכם וגם תקציבים מאוד ברורים.

עאידה תומא סלימאן: ונשמח לדעת כמה באמת השרים והמשרדים השונים של המדינה מוכנים להשקיע במיגור תופעת האלימות נגד נשים ואלימות בתוך המשפחה.

עאידה תומא סלימאן: עד עכשיו לא התקדמנו ממה שאושר לשנים קודמות ואני חושבת שאם לא מתקדמים ומוסיפים תקציבים זה אומר שאנחנו חוזרים אחורה.

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת את זה בעיני.

<חגי מויאל: נוספו תקציבים אבל עדיין לא ליישום החלטות הוועדה או המלצות הוועדה כי הן עוד לא עברו את ועדת שרים.

עאידה תומא סלימאן: יש מה שנקרא ההתפתחות הטבעית שאמורה להתקיים.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח אם יש לכם הערות, יש לכם הצעות אתם תמיד תוכלו לפנות לוועדה ותשלחו את ההצעות שלכם ואנחנו, כפי שמכירים אותנו, מתייחסות ברצינות לכל הצעה שמגיעה.

עאידה תומא סלימאן: אני כנראה אצטרך לפנות לוועדת שרים.

עאידה תומא סלימאן: ועדת שרים היא ועדה שמרוכזת על ידי השר לביטחון פנים, חבר הכנסת גלעד ארדן.

עאידה תומא סלימאן: אני אפנה לשר ואבקש דיווח מאוד מלא איפה זה עומד ולמה עד עכשיו ועדת השרים לא אישרה את ההמלצות האלה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה לכולם.