ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 465, 2017-07-26 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-26 ביולי 2017, ג' באב, תשע"ז.

יעקב מרגי: הנושא: תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (החזקה שלא לצרכים חקלאיים) (תיקון), התשע"ז- 2017.

יעקב מרגי: משרד החקלאות, אתם בטוחים שאתם רוצים להעביר את התקנות?

<אודליה אסולין דגני: התקנות חשובות.

<אודליה אסולין דגני: אני מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות.

<אודליה אסולין דגני: בתוקף סמכותי לפי סעיף 19 לחוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 (להלן – החוק), בהסכמת שר הפנים לעניין תקנה 16ב.

<אודליה אסולין דגני: באישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

<אודליה אסולין דגני: בתקנה 1 לתקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים)(החזקה שלא לצרכים חקלאיים), תשס"ט-2009 (להלן- התקנות העיקריות)- (1) בהגדרת "אחראי על מיתקן" אחרי "פעילות מיתקן", יבוא "ולעניין פרק ד', אחראי על מתקן שהוא מאורת רשות –– הרשות המקומית שקבעה את מאורת הרשות כמתקן מטעמה";

יעקב מרגי: לסעיף 1 יש הערות?

יעקב מרגי: – אין הערות.

<דגנית בן דב: אני הממונה לפי חוק "צער בעלי חיים".

<דגנית בן דב: (2) אחרי הגדרת "העבדה" יבוא: "חיסון מרובע לחתול" - חיסון הכולל לפחות את גורמי המחלה הבאים: נגיף חתלתלת (Panleukopenia); נגיף רינוטרכאיטיס (Feline rhinotracheitis); נגיף קליצי (Calici virus); חיידק כלמידיה (Chlamydia); "חיסון משושה לכלב" – חיסון הכולל לפחות את גורמי המחלה הבאים: נגיף פרוו (Parvo virus); נגיף כלבלבת (Distemper); דלקת כבד נגיפית ודלקת בדרכי הנשימה (Canine adenovirus); חיידק עכברת (Leptospira) (שני זנים); נגיף פארא-אינפלואנזה (Parainfluenza)"; (3) אחרי הגדרת "רופא וטרינר עירוני" יבוא: "שבב" – גוף זיהוי אלקטרוני זעיר שנתקיימו בו דרישות כמפורט בתוספת השלישית.

<דגנית בן דב: תיקון כותרת פרק ד 2.

<דגנית בן דב: בפרק ד' לתקנות העיקריות, בכותרת, אחרי "וחתולים" יבוא "ומסירתם לאימוץ".

<דגנית בן דב: תיקון תקנה 16 3.

<דגנית בן דב: אחרי תקנה 16(11) לתקנות העיקריות יבוא: "(12) (א) ארגון למען בעלי חיים או אחראי על מאורת רשות, יחסן בתרכיב חיסון משושה כל כלב חסר בעלים ובתרכיב חיסון מרובע כל חתול חסר בעלים, לפי העניין, לאחר קליטתו אצלם, וזאת תוך זמן סביר, וכן יטפל בהם כנגד תולעי מעיים (להלן – תילוע); תאריכי מתן החיסון והתילוע יתועדו במסגרת פרטי בעל החיים ויימסרו לכל מי שיקבל לחזקתו את בעל החיים; (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), מותרת דחיית מתן החיסון או התילוע, אם רופא וטרינר קבע ונימק, בכתב, כי עקב גילו או מצבו של הכלב או החתול יש לדחות את מועד מתן החיסון או התילוע; (ג) לעניין פרק זה, כלב או חתול יחשב לחסר בעלים בכל אחד מן המקרים האלו: (1) בעליו הודיעו לרופא וטרינר עירוני כי הם מוותרים עליו על גבי טופס 5 שבתוספת הראשונה; (2) כלב – אם אינו מסומן בשבב לפי החוק להסדרת הפיקוח על כלבים; חתול- אם הוא אינו מסומן בשבב או בקולר; (3) אם הוא מסומן בשבב: (א) השבב רשום במרכז הרישום הארצי ובעליו לא ביקשו לקבלו חזרה לידיהם בחלוף 10 ימים מיום שנמסרה להם הודעה על מקום הימצאו; הודעה כאמור תימסר אישית או תישלח בדואר רשום לפי כתובת הבעלים הרשומה במרכז הרישום הארצי; הודעה שנמסרה אישית, יראו אותה כאילו נתקבלה במועד המסירה; נשלחה הודעה בדואר רשום, יראו אותה כאילו נתקבלה בתוך שבוע ימים מיום משלוחה; (ב) השבב או פרטי הבעלים אינם רשומים במרכז הרישום הארצי ובעליו לא ביקשו לקבלו חזרה לידיהם בחלוף 10 ימים מיום שנקלט בארגון למען בעלי חיים או במיתקן שהוא מאורת רשות.

<דגנית בן דב: "

שרן השכל: שתי שאלות שמתייחסות לסעיף 12(א).

שרן השכל: למה כאשר אנחנו כותבים שצריכים לקבל את כל החיסונים, ואת כל התילוע, אנחנו לא מוסיפים גם במידה ואין להם שבב, לשים להם גם שבב אלקטרוני.

<דגנית בן דב: מופיע בהמשך.

שרן השכל: דבר שני.

שרן השכל: אדם שבעצם ולקח כלב, חתול, לא רוצה אותו יותר.

שרן השכל: בא אחרי חודשיים, אמר, לא מתאים לי, אני רוצה לוותר.

יעקב מרגי: זה לא דיון, זה תקנות.

שרן השכל: אני שואלת האם זה נמצא, לא נמצא, כי כרגע זה לא נמצא.

שרן השכל: בסעיף 3, התקשרו, הם שלחו לו הודעה, הוא אומר, אני לא רוצה את הכלב.

שרן השכל: גם על הווטרינר העירוני או על עמותות נופלת בעצם האחריות לבוא ולתת לו את התילוע, את החיסונים, למצוא לו בית.

שרן השכל: למה שלא נכניס איזשהו סכום כסף מסוים, או סכום קנס על מי שבעצם רוצה להיפטר מהכלב, או משהו בסגנון הזה, כאשר השבב נרשם על שם הבעלים?

<דגנית בן דב: אין כרגע התייחסות לנושא הזה.

<מירב ישראלי: זה לא ייחשב כנטישה לפי החוק דבר כזה?

<דגנית בן דב: הבאה למתקן מסודר - - -

<מירב ישראלי: לא, אם הוא הביא אותו.

<דגנית בן דב: אם הוא הביא אותו, זה לא נטישה.

<דגנית בן דב: אם הוא נטש, אפשר להפעיל את הסעיף על נטישה.

<דגנית בן דב: הבעיה היא כאשר בדרך כלל מנסים, אז הוא לא נטש, הלך לאיבוד, או מסר למישהו.

<דגנית בן דב: אנחנו רוצים לקדם לעניין כלבים ששם יש רישום מסודר על בעלות, תיקון, תקנות להסדרת הפיקוח על כלבים, באיזה שלב נגיע לשם.

<דגנית בן דב: שם כן קבענו מנגנון כזה לגבי כלבים.

<דגנית בן דב: תיקון לתקנות הסדרת הפיקוח על כלבים, יש תיקון כזה – נתקדם, באיזשהו שלב נצליח להביא אותו.

שרן השכל: שמי שנוטש בעצם כלב צריך לשלם קנס מסוים.

<דגנית בן דב: כן.

<אבי צרפתי: אני יושב ראש ארגון הרופאים ברשויות המקומיות.

<אבי צרפתי: לגבי נושא של נטישה כביכול של כלבים בכלביות, לפחות לפי פסקי דין שהיו עד עכשיו, אם הכלב הוא בתוך הכלבייה והבעלים לא רוצה אותו או מתכחש אליו, זה לא נטישה.

<אבי צרפתי: מאידך, אם הוא רוצה לוותר, לשאלת חברת הכנסת, על הכלב, בדרך כלל, ברוב העיריות למרות שזה מוסדר, גובים לפחות 10 ימים שהם החזקה מינימלית שמאפשרת את הטיפול במשך עשרה ימים על פי האגרה שנקבעה.

יעקב מרגי: זה נע בסביבות 1000 שקלים.

<אבי צרפתי: לא, 35.5 שקלים ליום.

<אבי צרפתי: בסוף, ברגע שבן-אדם הולך ומוותר על כלב, הם לוקחים ממנו קרוב ל-1,000 שקלים, אולי לא בכלביות.

<אודליה אסולין דגני: חשוב לציין שכם כאן

<אודליה אסולין דגני: נקבעו אגרות עבור אותם פעולות שהרשות המקומית מבצעת על מנת - - - יימסרו לאימוץ, זה מעין סל אימוץ כמו שקיים גם היום - - -

שרן השכל: אבל זה על הבעלים החדש.

שרן השכל: בעצם האחריות צריכה להיות על הבעלים הישן.

שרן השכל: לקחת כלב, שתהיה לך האחריות בעצם לבוא.

שרן השכל: אם אתה לא רוצה, רוצה לנטוש אותו או משהו, אז בוא ותשלם על הטיפול מעכשיו.

איציק שמולי: אני רוצה לשאול על האחראי על המתקן.

איציק שמולי: הרי יש כלביות שלצורך העניין מספר רשויות רואות באותו מתקן, מיתקן עירוני שנותן להם שירותים.

איציק שמולי: השאלה אם יש עכשיו איזשהו כשל במתקן, על מי נופלת האחריות?

איציק שמולי: איך מחלקים את האחריות לכלביה שנותנת שירותים לכמה רשויות מקומיות?

<דגנית בן דב: לפי נוהל כלביות רשות, יש אחראי אחד שאמור להיות הרשות המקומית שבתחומה נמצא המתקן, אלא אם או הרשויות השונות הסכימו ביניהם על וטרינר, או רשות אחרת שלוקחת אחריות על הפיקוח.

<נטע יגר: אני מהמחלקה המשפטית של "תנו לחיות לחיות", אנחנו נבקש להתייחס לסעיף 12(א).

<נטע יגר: אנחנו סבורים שצריך לאמץ סטנדרט חיסונים כפי שקיים במדינות מערביות מתקדמות, למשל, בעל חיים שנכנס לכלבייה צריך לקבל את החיסונים שלו עם כניסתו לכלבייה, ולא תוך זמן סביר כלשהו כפי שקיים כיום בתקנות.

<נטע יגר: זה חשוב מאוד למיגור מחלות, למגפות, ולשלומם ובריאותם של בעלי החיים.

<נטע יגר: זה קיים בעולם, וראוי שיהיה גם בישראל.

<דגנית בן דב: זמן סביר נקבע מכיוון שלא תמיד יש וטרינר זמין שיכול לחסן.

<דגנית בן דב: בכל זאת, צריך להסתכל, הלוואי והיה בכל כלביה וטרינר ייעודי עובד הרשות המקומית שמפקח על כל מה שקורה לה, מכיוון שאנחנו מודעים למציאות, ראינו לנכון לכתוב תוך פרק זמן סביר, כמובן, נוציא הנחיות יותר מפורטות, ונעדכן את נוהל הכלביות.

<נטע יגר: סליחה.

<נטע יגר: על-פי נוהל הכלביות של משרד החקלאות, וטרינר אמור להיות כל יום בכלביה, אז אולי כדאי לתחום את זה תוך 24 שעות שיינתן החיסון, כי זה מאוד מהותי.

<דגנית בן דב: הכלב נכנס בשישי בצהריים - - -

איציק שמולי: 48 שעות, מה הבעיה?

<דגנית בן דב: אנחנו חשבנו שזמן סביר עדיף מלכתוב תוך 48 שעות, אם לא צריך 48 שעות, אני לא רואה בעיה לכתוב.

יעקב מרגי: אלה תקנות שבאות לתקן.

יעקב מרגי: דיון פתוח על צער בעלי חיים נאפשר לשים את כל המאוויים שלנו בדיון אחד.

יעקב מרגי: כרגע זה רק תקנות.

<אבי צרפתי: זמן סביר נועד כדי לאפשר לווטרינר או בכלל למתקן איזושהי גמישות.

יעקב מרגי: 48 שעות זה לא בגדר הסביר?

<אבי צרפתי: אם הכלב פצוע, או שיש איזושהי בעיה.

<דגנית בן דב: יש לך - - -

<אבי צרפתי: זמן סביר זה בהתאם להחלטה של הרופא, היא נתונה בהתאם לסיטואציה שבה הכלב נמצא.

<אבי צרפתי: אני חושב שלשים אותו בתוך סד של 48 שעות - - -

איציק שמולי: תקבע אתה.

איציק שמולי: כמה זמן זה זמן סביר, תגיד לנו, אתה איש המקצוע.

<אבי צרפתי: זמן סביר נע בין 10 דקות מהרגע שהוא נכנס - - - עד ליותר מ-48 שעות.

איציק שמולי: כמה?

<אבי צרפתי: לפחות 72.

יעקב מרגי: 72 שעות.

יעקב מרגי: אי אפשר שזה יישאר פתוח, כי מחר, מחרתיים, כל אחד יעשה סבירות לעצמו.

יעקב מרגי: תודה.

<דגנית בן דב: הוספת תקנה 16א עד 16ג 4.

<דגנית בן דב: בתקנות העיקריות, אחרי תקנה 16 יבוא: "חובת סימון בשבב וחובת עיקור או סירוס כלבים וחתולים המיועדים לאימוץ 16א.

<דגנית בן דב: (א) ארגון למען בעלי חיים או אחראי על מאורת רשות לא ימסור לאימוץ כלב או חתול שלא סומן בשבב ולא בוצע בו ניתוח עיקור או סירוס קבוע ובלתי הפיך בידי רופא וטרינר (להלן- ניתוח).

<דגנית בן דב: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), מותרת מסירתו לאימוץ של כלב או חתול שלא בוצע בו ניתוח אם מתקיימת בו אחת מהנסיבות שלהלן, ובלבד שמי שקיבל אותו לחזקתו התחייב, בכתב, על גבי טופס 6 בתוספת הראשונה (להלן- טופס התחייבות), לבצע בו ניתוח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-60 ימים לאחר שחלפה הנסיבה שהייתה המניעה לביצועו: (1) רופא וטרינר קבע, בכתב, כי בשל מצבו הבריאותי, יש לדחות את מועד הניתוח; (2) מדובר בנקבה שמניקה גורים; (3) מדובר בגור שגילו אינו עולה על ארבעה חודשים.

<דגנית בן דב: (ג) מי שקיבל לחזקתו כלב או חתול פי תקנת משנה (ב) חייב לנקוט את האמצעים הבאים למניעת הזדווגותו של הכלב או החתול: (1) יחזיקו במתחם בו לא נמצא כלב או חתול ממין (זוויג) אחר, לפי העניין, שאינו מעוקר או מסורס; (2) לעניין כלב – לא יאפשר את יציאתו מתחומי חצריו, אלא אם כן הכלב מוחזק קשור ברצועה בידי אדם המסוגל לשלוט בו; לעניין חתול – לא יאפשר יציאתו מתחומי ביתו אלא בכלוב המיועד לכך.

<מירב ישראלי: כאן אני הפניתי שאלה, יש פה הפללה של הנושא הזה.

<מירב ישראלי: זו עבירה פלילית לעבור על זה.

<מירב ישראלי: לי זה היה נראה קצת מרחיק לכת, ביקשתי ממשרד המשפטים לנמק את זה.

<הגר סלקטר: אני ממשרד המשפטים.

<הגר סלקטר: לא ליוויתי את התהליך של התקנות מתחילתו, אז התייעצתי עם הגורמים הרלבנטיים במשרד שליוו את התהליך.

<הגר סלקטר: במקור, משרד החקלאות ביקש תחילה להפליל מניעת הזדווגות באופן כללי.

<הגר סלקטר: אחרי דין ודברים ארוכים בין המשרד לבין משרד החקלאות, הסעיף עוצב כך שפורטו התנאים שקיימים עכשיו.

<הגר סלקטר: אכן, מבחינת משרד המשפטים, יותר הגיוני שהעבירה הזאת תהיה עבירת קנס, ואנחנו לא עומדים בהפללה של הסעיף.

<הגר סלקטר: מבחינתנו גם מקובל שההפללה תרד, אבל צריך להגיד שמדיניות האכיפה של משרד החקלאות לאורך הרבה זמן, ובאופן עקבי היא הפיכת העבירות האלה לעבירות מין - - -

יעקב מרגי: מתי הפלילו לאחרונה מישהו יודע לומר לי בנסיבות האלה?

<הגר סלקטר: מתי הגישו כתב אישום אתה מתכוון?

<דגנית בן דב: בנסיבות האלה לא היו עבירה עד עכשיו.

יעקב מרגי: ואת חושבת שתעמדו בזה?

יעקב מרגי: בוא נאמר שאנחנו מחליטים כן להפליל.

<דגנית בן דב: אני חושבת שמי שמאמץ בעל חיים אסופי, לא שומר עליו כמו שצריך ומייצר עוד גורים שהתגלגלו לאותו מעגל של ריבוי יתר ושל בעלי חיים שאי אפשר למצוא להם בית, אני חושב שראוי להטיל עליו.

יעקב מרגי: האלטרנטיבה של אותו נער או אותו ילד שמרחם על בעלי חיים ואין לו את האמצעים להשאיר אותו נטוש ומתעללים בו.

<דגנית בן דב: אנחנו מדברים על אותם מקרים חריגים שבהם מישהו אימץ מכלביה בעל חיים שלא ניתן היה לעקר אותו מלכתחילה, והוא מגדל אותו על תנאי, רק במקרים האלה, לא על מי שאימץ מהרחוב, אין חובת עיקור בכלל, יש המלצה אבל אין חובה.

יעקב מרגי: הכרעה לגבי הפללה.

<אבנר פורת: ביחס ל-16א(א) המשמעות של הסעיף הזה שלא היה דבר כזה עד היום במדינה, שבעצם התקנות האלה קובעות שמדינת ישראל הולכת לכפות על ארגונים ועל רשויות מקומיות לעבור על איסורי הלכה, בלי להשאיר להם שום חופש בחירה.

<אבנר פורת: כלומר, לעשות את הפעולה הזאת של סירוס ועיקור שאסורות על פי ההלכה היהודית, בלי להיכנס לאמצעים האחרים שקיימים היום שדיברנו עליהם הרבה פעמים בדיונים פה, והמשמעות היא פשוטה, פשוט כפייה לעבור על הלכה יהודית, על רשויות, כולל רשויות חרדיות, דתיות, שהם הצטרכו לעבור הלכה לפי 16א(א).

איציק שמולי: אני לא רוצה להתנצח אתך בענייני הלכה, אבל גם איסור של התאכזרות והתעללות בבעלי חיים הוא קיים בהלכה, והוא קורה במציאות הנוכחית.

איציק שמולי: אני חושב שאנחנו צריכים להכריע בין שני ערכים שמתנגשים.

יעקב מרגי: בזמנו השר יצא בהצהרה, מה שנקרא סירוס כימי, מה, עוד לא המציאו את זה?

<דגנית בן דב: המציאו, בבדיקה, היעילות לא מספיק טובה, צריך לחדש את זה אחת לכמה שנים.

<אבנר פורת: צריך להשקיע בפיתוח של זה.

<דגנית בן דב: לא, קודם כל היעילות לא טובה.

יעקב מרגי: תודה.

<דגנית בן דב: (ד) ארגון למען בעלי חיים או אחראי על מאורת רשות, ימסור למאמץ של כלב או חתול אישור על ביצוע ניתוח כאמור בתקנת משנה (א) או עיקור כאמור בתקנה 16ג(א), וכן ישמור טופסי התחייבויות שניתנו לו לפי תקנת משנה (ב) למשך 3 שנים מיום חתימתם.

<דגנית בן דב: אגרות 16ב.

<דגנית בן דב: (א) רשות מקומית תגבה אגרות מאדם שמאמץ כלב או חתול ממאורת רשות, או מהטוען לבעלות עליו, בעד ניתוח שבוצע בהם לפי תקנה 16א(א) או עיקור כאמור בתקנה 16ג(א), כמפורט להלן: (1) 300 שקלים חדשים בעד ניתוח חתול; (2) 400 שקלים חדשים בעד ניתוח כלב.

<דגנית בן דב: אני רק אעיר פה שבהתחלה היה דיון אם לעשות סכום שונה לזכר או נקבה, והחלטתנו לעשות סכום ממוצע בין השאר כדי להקל על נושא של מסירה לאימוץ שאנשים לא ישקלו תמחור שונה אם הם מאמצים כלבים זכרים או נקבות, זה פחות או יותר מחיר עלות.

איציק שמולי: זה המחירים בשוק?

איציק שמולי: ממש גנבו אותי...

<דגנית בן דב: זה מחיר עלות.

<דגנית בן דב: וטרינר פרטי מכסה את מחיר הלימודים שלו.

איציק שמולי: פי חמישה לקחו ממני.

שרן השכל: השאלה האם זה משהו שהכלביות העירוניות יכולות לעמוד בו, מבחינת גם עיקור, גם חיסונים.

<דגנית בן דב: הכתיבה של התקנות האלה נעשתה בשיתוף פעולה עם נציג של הרופאים הווטרינרים ברשויות המקומיות, ד"ר אבי צרפתי, ועם נציג של העמותות.

<דגנית בן דב: גם הסכומים נקבעו תוך כדי חשיבה.

<דגנית בן דב: לגבי יכולת הטכנית, אנחנו מודעים לזה שבחלק מהרשויות יש בעיה, אבל פתוחה בפניהם אפשרות ליצור הסכם עם מרפאות פרטיות, ולעשות את זה במסגרות כאלה.

<אבי צרפתי: רק כדי להשקיט את מצפונו של חבר הכנסת שמולי - - -

איציק שמולי: אני מסתכל על סעיף החיסונים, וגם שם גנבו אותי.

<אבי צרפתי: באמת מדובר כמו שד"ר בן דב אמרה, בעלויות בלבד.

<אבי צרפתי: בדרך כלל, במרפאות הפרטיות נוספים בדיקות פרי-הרדמה, של בדיקות דם מסוימות, תרופות מסוימות.

שרן השכל: למה שלא בסעיף הזה כבר גם במקום להתחיל לרשום תקנות חדשות, פשוט גם לרשום שמי שבעצם נטש או מוסר את הכלב הצטרך לשלם 200 שקלים קנס בעצם על כך שהוא נוטש את בעל החיים שלו.

יעקב מרגי: אני אומר לך, זה יידחה למושב הבא.

<דגנית בן דב: (ב) אדם שמאמץ כלב שלא היה מסומן בשבב ממאורת רשות, או הטוען לבעלות עליו, ישלם לרשות המקומית בעד הסימון בשבב אגרה כמפורט בתקנות להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס"ה – 2005 ; (ג) אדם שמאמץ חתול שלא היה מסומן בשבב ממאורת רשות, או הטוען לבעלות עליו, ישלם לרשות המקומית אגרה בסך 72 שקלים חדשים בעד סימון בשבב שבוצע בו לפי תקנה 16א(א).

<דגנית בן דב: כדי להרגיע את הדואגים, מדובר באותו סכום.

<דגנית בן דב: שיבוב של כלב הוא מכוח חקיקה אחרת, ולכן בסעיף ב' יש הפנייה לשם.

<דגנית בן דב: (ד) רשות מקומית תגבה אגרות מאדם שמאמץ כלב או חתול ממאורת רשות, או מהטוען לבעלות עליו, בעד ביצוע חיסון משושה, חיסון מרובע או תילוע לפי תקנה 16 (12)(א), כמפורט להלן : (1) 35 שקלים חדשים בעד כל חיסון משושה לכלב; (2) 35 שקלים חדשים בעד כל חיסון מרובע לחתול; (3) 15 שקלים חדשים בעד תילוע.

<דגנית בן דב: (ה) הסכומים הנקובים בתקנות משנה (א) עד-(ד) ישתנו ב-1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.

<דגנית בן דב: (ו) סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (ה), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של חצי שקל חדש יעוגל כלפי מעלה.

<דגנית בן דב: (ז) מנהל השירותים הווטרינרים יפרסם ברשומות הודעה בדבר עדכון סכומי האגרות כפי שהשתנו עקב האמור בתקנות משנה (ה) ו-(ו).

<דגנית בן דב: (ח) לעניין תקנה זו - "המדד החדש" – המדד לחודש אוקטובר האחרון שלפני יום העדכון; " המדד היסודי" – המדד לחודש אוקטובר שלפני יום העדכון הקודם ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד לחודש אוקטובר 2017; "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יעקב מרגי: בשנות השמונים היינו עוקבים אחרי המדדים.

<דגנית בן דב: אנחנו עושים את זה מדי שנה.

<דגנית בן דב: אל תדאג, הרופאים הווטרינרים ברשויות המקומיות מזכירים לנו שלא פרסמנו את העידכון ואנחנו עושים את זה.

<דגנית בן דב: עיקור כלבות וחתולות בהריון שהן חסרות בעלים ומניעת המלטות16ג.

<דגנית בן דב: (א) ארגון למען בעלי חיים או אחראי על מאורת רשות יפעלו לעיקור כלבה או חתולה בהריון, שנקלטה אצלם והיא חסרת בעלים, כאמור בתקנה 16(12)(א), בהקדם האפשרי ובטרם ההמלטה.

<דגנית בן דב: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן לדחות עיקור של כלבה או חתולה בהריון בהתקיים אחד מאלה: (1) קבע רופא וטרינר, בכתב, כי בשל מצבה הבריאותי של הכלבה או החתולה כאמור, יש לדחות את הניתוח, יידחה הניתוח עד חלוף המניעה.

<דגנית בן דב: (2) יש יסוד סביר להניח כי יש לה בעלים, וזאת על אף האמור בתקנה 16(12)(ג)(2) או (3).

<דגנית בן דב: תיקון תקנה 24 5.

<דגנית בן דב: בתקנה 24 לתקנות העיקריות, ההגדרה "שבב" – תמחק.

<דגנית בן דב: תיקון תקנה 38 6.

<דגנית בן דב: בתקנה 38 לתקנות העיקריות, אחרי תקנת משנה (ד) יבוא: "(ה) תקנה 16(12) לא תחול על חתולי רחוב שנאספו ומוחזקים רק לצורך ביצוע עיקור או סירוס.

<דגנית בן דב: (ו) תקנות 16א, למעט סימון בשבב לפי תקנת משנה 16א(א), ו-16ב,לא יחולו על העברת כלב או חתול ממאורת רשות או מארגון למען בעלי חיים למאורת רשות או לארגון למען בעלי חיים.

<דגנית בן דב: " תיקון תקנה 39 7.

<דגנית בן דב: בתקנה 39(ב) לתקנות העיקריות, אחרי "(8)" יבוא "16א (ג) " תחילה 8.

<דגנית בן דב: תחילתן של תקנות אלה, 30 ימים מיום פרסומן ואולם תחילתן של תקנה 16א(א), למעט סימון בשבב, ותקנה 16 ג תהיה 6 חודשים מיום פרסומן.

יעקב מרגי: מה עם התקנות של שישה חודשים?

<דגנית בן דב: התארגנות לעיקור, סירוס.

<אבנר פורת: ב-16ג(א) אותה הערה שאמרתי קודם, מדובר בסעיף שכופה על רשויות לעבור על הלכה יהודית.

איציק שמולי: אני צריך בירור על 6(ו) מה אומר הסעיף הזה בפועל.

<אודליה אסולין דגני: תקנה 38 שאם יש העברה של כלבים או חתולים בין כלביות עירוניות לבין ארגונים, מי בעצם מאורת רשות, או מארגון למאורת רשות ביניהם לא יהיה אגרות.

<אודליה אסולין דגני: תקנה 16(ב) היא לעניין האגרות.

<אודליה אסולין דגני: תקנה 16(א) שהיא למעט הסימון, היא מתייחסת לכל החובות של העיקור והחיסון.

<אודליה אסולין דגני: מאחר וכל אחד מהם מוטלות עליו החובות לפי התקנות האלה, אז - - -

<דגנית בן דב: התקנות האלה עיקור סירוס לפני מסירה לאימוץ, לכן אמרנו, להקל על העברה בין כלביות רשות לבין עצמן, או בין עמותות לבין עצמן או לבין כלביות רשות לא נחיל את החובה הזאת.

איציק שמולי: איפה נכנסות הכלביות הפרטיות.

<דגנית בן דב: כשאתה אומר כלבייה פרטית, אם אתה מתכוון לכלביית רשות, היא כלביית רשות.

שרן השכל: לא אבל יש רשויות שמשתמשות בכלביות פרטית.

<דגנית בן דב: אז היא כלביית רשות.

<דגנית בן דב: אם היא משמשת ככלביית רשות, ומוכרת ככלביית רשות לעניין החזקה של כלבים משוטטים לפי החוק להסדרת הפיקוח על כלבים היא כלביית רשות, גם אם היא בידיים פרטיות, והאחריות היא על הרשות.

יעקב מרגי: בכל מקרה, אין מצב כזה שהיא לא באחריותם.

יעקב מרגי: יש כלבייה פרטית - - -

<דגנית בן דב: כלבייה פרטית שהיא בית גידול או פנסיון לא חל עליה.

<נטע יגר: סעיף 7 זה בעצם סעיף העונשין, זה בעצם הסנקציה הפלילית היחידה שנותרה בתקנות האלה.

<נטע יגר: אנחנו מתנגדים להורדת הסנקציה הפלילית מהתקנות.

<נטע יגר: לא יכול להיות הוראות חוק שכופות התנהגות ולא יהיה בצידן סנקציה פלילית.

<נטע יגר: התקנות האלה הן מאוד חשובות, הן לא המלצה, הן חובה, ומי שמפר אותן צריך להיענש.

<נטע יגר: בוודאי בחקיקה שעוסקת בבעלי חיים, כמו שקיים בכל חוק צער בעלי חיים, ובתקנות שהותקנו מכוחו.

<יוסי וולפסון: אני רק אחדד.

<יוסי וולפסון: הסנקציה הפלילית פה היא רק על סעיף אחד מסוים שחל על מאמץ.

<יוסי וולפסון: לעומת זאת, אם בכלבייה עצמה מתעלמים מחובת החיסון, מתעלמים מחובת העיקור והסירוס, בעצם לא קבועה שום התייחסות לעניין הזה.

יעקב מרגי: תודה, יוסי.

יעקב מרגי: משרד המשפטים, יש התייחסות?

<מירה סלומון: אני מהמרכז השלטון המקומי.

<מירה סלומון: אם אפשר לחזור על הערה שנאמרה.

<מירה סלומון: אנחנו התעסקנו בנושא אחר שהיה בסעיף.

<דגנית בן דב: כרגע סעיף העונשין היחיד שיש הוא על מי שמאמץ כלבה או חתולה שלא עוקרה ועד שהוא לא התרבה.

<דגנית בן דב: הועלתה שאלה על ידי "תנו לחיות לחיות" למה אין סעיף עונשין על ארגון למען בעלי חיים, או על רשות מקומית שלא מילאו את חובתם לעקר, לסרס, לחסן, בהתאם לתקנות האלה.

<מירה סלומון: אנחנו מתנגדים לכל הטלה של אחריות פלילית על רשות מקומית, זו סוגיה שהיא רוחבית אצלנו.

<מירה סלומון: אנחנו בוודאי מתנגדים להשתת אחריות פלילית.

<מירה סלומון: רשות מקומית, כמו כל גוף מנהלי, כמו שמשרד ממשלתי בכל הכבוד, שלא ממלא את לוח הזמנים להגשת תקנות, לא נקנס ולא מוגש נגדו - - - כך גם לא רשות מקומית.

<מירה סלומון: רשות מקומית פועלת בהתאם לחובות שחלים עליה ואין צורך בעבירה פלילית בעניין הזה, יש לנו התנגדות נחרצת לכל השתה של אחריות פלילית על רשות מקומית.

איציק שמולי: אני חושב שההיסטוריה מלמדת, באופן גורף אני אומר, לא עומדת בכל החובות החלים עליה.

יעקב מרגי: יש קנס מינהלי.

איציק שמולי: זו כנראה המציאות בחלק ממשרדי הממשלה, לא אומר שצריך לתקן חטא בפשע.

איציק שמולי: אני מסכים למה שאת אומרת לגבי העניין הפלילי, אני חושב שלהטיל אחריות פלילית על ראש רשות, במקרה כזה זה דבר שהוא מרחיק לכת.

איציק שמולי: אני לא רואה מה הבעיה לדבר במונחים של קנס.

שרן השכל: אני מסכימה עם חברי, חבר הכנסת איציק שמולי, אני חושבת אחריות פלילית זה משהו שהוא באמת גדול מדיי על ראש רשות או על רשות מסוימת במונחים של עיקור סירוס ושיבוב.

שרן השכל: אבל מספיק שגם אם יהיה קנס שהוא זעום שהוא פי שניים מהסכום, זאת אומרת, 600 שקלים על כל דבר כזה, והם כבר יפסידו, זאת אומרת, הם ירוויחו במידה והם בעצם יעשו את זה.

יעקב מרגי: עזבו את הענייני – נגיע לקטע הענייני מהותי שהוא מתבקש להטיל השתה פלילית אפילו, הפללה על היחיד, זה מנקה מכל סנקציה כזו או אחרת את הרשויות.

יעקב מרגי: לכן אם אתם שואלים אותי, מתחייב או מתבקשת לפחות עבירה מינהלית שגוררת אחריה - משרד הבריאות יודע לעשות את זה בהרבה תחומים שקשורים לבעלי חיים.

<דגנית בן דב: אנחנו לא יודעים אם ניתן להטיל קנס מינהלי על סעיף עונשין.

יעקב מרגי: שרן, תיקון חקיקה.

<אודליה אסולין דגני: לעניין הפיכה של עבירה לעבירה מינהלית, עדיין צריך שזה יהיה סעיף עונשין.

<אודליה אסולין דגני: צריך שיהיה בתקנות סעיף עונשין, על מנת שיהיה אפשר להפוך אותו גם לעבירה מינהלית, זה תהליך שעושים אותו אחרי שמעבירים את התקנות כאשר יש כבר סעיף עונשין בתקנות.

שרן השכל: מה זאת אומרת סעיף עונשין?

<אודליה אסולין דגני: זה אומר שיש כאן עבירה של רשות מקומית, או של ארגון - - -

שרן השכל: אז למה שלא נוסיף פה סעיף עונשין - - -

<דגנית בן דב: בגלל ההתנגדות של מרכז השלטון המקומי ומשרד הפנים, ומכיוון שזה דיון בין משרדי ממשלה, הסעיף הזה הורד.

שרן השכל: אז בואו נוסיף הסתייגות.

<מירב ישראלי: לא, זה או לאשר או לא לאשר, זה אומר שהוועדה לא מאשרת בלי זה.

יעקב מרגי: אם את שואלת אותי, זה אתגר לנו כמחוקקים.

יעקב מרגי: אמרתי קשה.

יעקב מרגי: השאלה, האם לדחות את התקנות או לא?

יעקב מרגי: אני חושב שלא כדאי לדחות את התקנות.

איציק שמולי: נמצא כאן נציג של משרד הפנים, אתה יכול להגיד למה משרד הפנים מתנגד לזה?

שרן השכל: קנס של 600 שקלים על כך שהם לא מילאו בעצם את התקנות שהם היו אמורים לעשות.

<שחר פרלמוטר: לפני שקובעים - - - צריך לקבוע - - - עבירה פלילית זה בא ביחד.

<שחר פרלמוטר: לא ניתן להטיל קנס מינהלי, אלא אם זו עבירה פלילית.

שרן השכל: שאלה למשרד המשפטים.

שרן השכל: אם אני מחנה את הרכב באדום לבן, יש על זה עבירה פלילית ובגלל זה אתה יכול לתת על זה קנס?

איציק שמולי: במקרה של בן אדם יחיד, יש איזה תוקף בחוק העונשין?

איציק שמולי: לפי מה שאני מבין בסעיף 7, מותר להשית עונש.

<הגר סלקטר: לא, מה שעשו כאן, יצרו עבירה על דבר אחד, על הסיפור הזה של מניעת הזדווגות בנסיבות שכתובות, זו עבירה יחידה כרגע.

<הגר סלקטר: אם אתה רוצה להטיל אחריות על הרשויות המקומיות, אתה כאילו צריך ליצור סעיף נוסף שהוא סעיף של עבירה פלילית, סעיף עונשין, שיוצר עבירה כי כרגע יש סעיף שמסביר את ההתנהגות הנדרשת, אבל אין סעיף שאומר מי שלא התנהג - - -

איציק שמולי: אבל מה הבעיה לעשות את זה?

<הגר סלקטר: מבחינת משרד המשפטים זה ידרוש בדיקה וליבון, צריך לתאם פה בין משרדי הממשלה.

יעקב מרגי: זה אתגר שלנו, אני לא הייתי רוצה לעכב את אישור התקנות, אני חושב שיש בהן גם מימד של שיפור משמעותי.

יעקב מרגי: לא הייתי מעכב אותן בשביל זה.

<יוסי וולפסון: אולי אפשר לבקש שעד אחרי הפגרה משרד המשפטים יעדכן את האפשרות - - -

יעקב מרגי: אתה יודע מה גורלה של בקשה?

יעקב מרגי: אנחנו נבקש, ויכול להיות שהם יענו ויכול להיות שלא יענו לבקשתנו.

יעקב מרגי: בקשתנו נרשמה בפניכם לזרז, לשקול את התיקון הזה להחיל סעיף עונשין, או יזום.

יעקב מרגי: משרד הפנים, תתנגדו, מותר לכם.

יעקב מרגי: אני אומר לכם, שעומדת לכם הזכות להתדיין על זה אחר כך מאחורי הקלעים לא כאן.

יעקב מרגי: תודה רבה.

<דגנית בן דב: התוספת הראשונה, היא טופס של ויתור על בעלות כלב או חתול במקרה שבו יש בעלים, הוא כותב את פרטיו ואת פרטי הכלב והחתול ומצהיר שהוא מוותר עליו.

<דגנית בן דב: במקרה של מי שמקבל, יש טופס שמקבל מתאר את פרטיו, והנותן מוסר את פרטיו.

<דגנית בן דב: הטופס האחרון, הוא טופס התחייבות לביצוע ניתוח עיקור סירוס לכלב או חתול במקרה שבו לפי תקנה 16א(ב) לא בוצע ניתוח, שוב, פרטי הכלב או החתול, פרטי הגורם המוסר, פרטי הגורם המקבל, והתחייבות מה המניעה, איזה וטרינר קבע שיש מניעה, והתחייבות לפעול לביצוע לא יאוחר מ-60 יום לאחר שחלפה המניעה לביצוע שלו.

יעקב מרגי: רבותיי, מי בעד אישור התקנות?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: בעד – 2

יעקב מרגי: נמנעים – 1

יעקב מרגי: 2 בעד, נמנע 1, התקנות אושרו.

יעקב מרגי: תודה רבה.