הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 125, 2017-06-27 12:00

רחל עזריה: שלום, צהריים טובים.

רחל עזריה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לדיון בהצעות חוק התכנון והבנייה (פיצול דירות), התכנון והבנייה (דיור בהישג יד), עבודת נשים (תקופת לידה והורות לבן זוג של עובדת שילדה יותר מילדה אחד) והפיקוח על שירותים פיננסיים( שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4).

רחל עזריה: על סדר-היום: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 110 – הוראת שעה) (פיצול דירות) התשע"ז-2016 של חה"כ רועי פולקמן.

רחל עזריה: אני מתנצלת על האיחור.

רחל עזריה: הייתי בדיון בבג"צ בעניין הדסה.

רחל עזריה: אני שמחה שיש הליך גישור.

רחל עזריה: אני חושבת שזה הולך להיות מאוד מאוד קשוח בימים הקרובים, אבל אני מאוד מקווה שיהיו בשורות טובות.

רחל עזריה: זאת בשורה חשובה לירושלים.

רחל עזריה: כיוון שהיום יום הסביבה בכנסת אז לכבוד יום ה סביבה אני מבקשת להעלות נושא שחוזר על עצמו בדיוני הוועדה.

רחל עזריה: יש בעצם שני תחומי רפורמות משמעותיים שאנחנו עוסקים בהם בוועדה.

רחל עזריה: אחד, זה הנושא של בנקאות שפחות רלוונטי.

רחל עזריה: השני, נושא של נדל"ן ודיור.

רחל עזריה: נושא שחוזר עליו בוועדה הוא שאנחנו בעצם מתכננים תכנון ארוך טווח ומחפשים פתרונות שעד היום פחות היו מקובלים בעולם התכנון הישראלי.

רחל עזריה: אנחנו מבינים יותר ויותר שאנחנו חיים במדינה מאוד צפופה שעם השנים תהיה צפופה עוד יותר.

רחל עזריה: לשמחתנו, תוחלת החיים בישראל היא ארוכה.

רחל עזריה: אנחנו גם יולדים הרבה ילדים.

רחל עזריה: יש לי ארבעה ילדים, אני אוהבת הרבה ילדים.

רחל עזריה: לכן, באמת יש פה צורך אמיתי לנהל דיון.

רחל עזריה: בירושלים אנחנו ראינו מהלך משמעותי.

רחל עזריה: לפני כמה שנים לא היתה התלהבות מכל הפתרונות שאנחנו דנים בהם.

רחל עזריה: לא הנושא של פינוי בינוי, לא הנושא של תמ"א 38 והתחדשות עירונית.

רחל עזריה: התייחסו לזה רק כשחייבים.

רחל עזריה: מרגע שבירושלים נעשה שינוי, כאשר הצד המזרחי קשה עלינו מבחינה בינלאומי לבנות ואני לא נכנסת לדיון הערכי בעניין.

רחל עזריה: בצד המערבי, אנחנו לא יכולים לבנות בגלל תכנית צפדי.

רחל עזריה: אני בעד זה, אבל שוב, אני לא נכנסת לדיון הערכי בעניין.

רחל עזריה: זה בעצם מכריח את העירייה ואת הרשויות להתחיל לחשוב על הפתרונות שעליהם אנחנו דנים פה כל שבוע, אם זה הנושא של התחדשות עירונית ופינוי בינוי.

רחל עזריה: בעיניי, גם הנושא של פיצול דירות נכנס בדיוק של אותה תפישה, דהיינו, איך אנחנו לוקחים את המרקמים הקיימים ומצופפים אותם ציפוף יעיל וטוב, שגם לוקח בחשבון את הארכת תוחלת החיים, גירושים וכל הנושאים שמשנים את האופן שבו אנחנו חיים.

רחל עזריה: מדיניות התכנון חייבת לקחת את הנושאים האלה כחלק מקבלת ההחלטות.

רחל עזריה: הזמנתי את עמית פוני, ידידי משכבר הימים.

רחל עזריה: היינו יחד במאבקים בנושאי בנייה לפני 10 שנים.

רחל עזריה: מה תפקידך הרשמי היום?

<עמית פוני: ראש מנהלת התחדשות עירונית בחברת מוריה.

<עמית פוני: (מציג מצגת) צהריים טובים, תודה על ההזמנה לפורום הזה, להציג את הפעילות של המנהלת.

<עמית פוני: בעצם, בשנת 2014, לפני שלוש שנים עיריית ירושלים קיבלה סדרה של החלטות משמעותיות לקדם התחדשות עירונית מתוך הבנה שבאמת קרקעות פנויות בירושלים יש מעט מאוד וגם עליהן יש כל מיני חסמים שלא ניכנס אליהם.

<עמית פוני: חברת הכנסת עזריה שהיתה סגנית ראש העיר, היתה שותפה גם כן.

<עמית פוני: הפתרון כתפישה תכנונית יחידות הדיור בירושלים צריכות לנבוע מתוך השכונות הוותיקות, מכל מה שהוקם בשנות ה-50 עד שנות ה-70.

<עמית פוני: עיריית ירושלים היתה העירייה הראשונה בארץ שהקימה מנהלת להתחדשות עירונית, מה שהיום רוב הרשויות המקומיות מקימות.

רחל עזריה: בוועדה הזאת בעצם הקימו את כל המהלך הארצי.

<עמית פוני: בדיוק.

<עמית פוני: את כל חוק הרשות הלאומית להתחדשות לאומית.

<עמית פוני: זאת המנהלת הראשונה שהוקמה.

<עמית פוני: היא כללה מתן פטור מהיטלי השבחה לפרויקטים שימושו בפרק זמן מסוים, כדי לתמרץ יזמים ודיירים ולהגביר את הוודאות הכלכלית.

<עמית פוני: אושרה תב"ע עירונית שעשתה סדר בנושא תמ"א 38.

<עמית פוני: הממשלה נתנה מענק מיוחד למתחמים שאין להם כדאיות כלכלית.

<עמית פוני: היא נתנה מענק של כ-30 מיליון שקלים שמומש.

<עמית פוני: היא פרסמה קול קורא והוא נסגר בהצלחה.

<עמית פוני: צעד שאין בו כסף, אבל יש בו הרבה מאוד ודאות, זה שיתוף הפעולה שיש לנו בעירייה, בוועדה המחוזית, משרד השיכון.

<עמית פוני: כל יוזמה של התחדשות עירונית עובדת ביחד ועוברת צוות היגוי משותף.

<עמית פוני: מבחינת התוצאות, אנחנו רואים כמה פרויקטים נכנסו בתמ"א 38.

<עמית פוני: עד 2014 לא היו מספיק פרויקטים בתמ"א 38 ומאז אנחנו רואים את העלייה.

<עמית פוני: עוד אין לנו נתונים לגבי 2017 אבל הקצב רק ממשיך ועולה.

<עמית פוני: סך-הכול 203 פרויקטים בהליכי רישוי, תוספת של מעל 2,000 יחידות דיור.

<עמית פוני: זאת אומרת, מצפה נפתוח פלוס פלוס קורה בתמ"א 38 בירושלים והוא כבר בהליכי רישוי.

<עמית פוני: קצת פרויקטים ותמונות של טרקטורים תמיד טוב לראות.

<עמית פוני: אלה פרויקטים בביצוע.

<עמית פוני: אלה תמונות מלפני שנה ויותר.

<עמית פוני: הפרויקטים האלה כבר בשלבי אכלוס.

<עמית פוני: הרצל 131 זה ההריסה והוא כבר בקומה שלישית או רביעית.

<עמית פוני: שמעוני 42 גם אוכלס.

רחל עזריה: כמה יחידות דיור נוספו בתמ"א 38?

<עמית פוני: היום אנחנו מדברים על 203 פרויקטים בהליכי רישוי עם תוספת של מעל 2,000 יחידות דיור.

<עמית פוני: אלה נתונים מאגף הרישוי.

רחל עזריה: איך זה יוצא?

<עמית פוני קרוניש: כל הסטטוסים בהליכי רישוי, אפשר לראות אותם פה.

<עמית פוני קרוניש: 70 היתרים כבר ניתנו לתמ"א 38.

<תומר רוזנר: זה 10 דירות לבניין.

רחל עזריה: 10 דירות לבניין?

<עמית פוני קרוניש: יש שיכונים גדולים שנכנסו להליך הזה.

<עמית פוני קרוניש: חלק זה הריסה.

<עמית פוני קרוניש: זה הכול כולל הכול, גם הריסה, גם חדרי מלון.

<עמית פוני קרוניש: פינוי בינוי.

<עמית פוני קרוניש: ב-2014 היינו סך הכול עם סדר גודל של 730 יחידות דיור מאושרות בשלוש טבעות להתחדשות עירונית.

<עמית פוני קרוניש: היום אנחנו כבר עם קרוב ל-2000.

<עמית פוני קרוניש: גם סך הכול יחידות הדיור בתהליכים, גם פה עשינו קפיצה משמעותית.

<עמית פוני קרוניש: הגדלנו את ההיקפים פי 3, אפילו 350% עלייה בגידול של מספר יחידות הדיור המאושרות ומספר יחידות הדיור שבכלל בתהליכים.

<עמית פוני קרוניש: אנחנו רואים פה גם בקשות שמגיעות אלינו לצוות התחדשות עירונית.

<עמית פוני קרוניש: מחציתן בסך הכול מתקדמות הלאה.

<עמית פוני קרוניש: חלק אנחנו פוסלים מסיבות של אי התאמה תכנונית, אבל רוב הבקשות מתקדמות מאושרות.

<עמית פוני קרוניש: גם ניסינו לפרוס את זה כי תמיד אנשי משרד האוצר אומרים: זה יפה, אבל מתי דברים ייבנו בפועל ומתי יחידות הדיור יגיעו לשוק?

<עמית פוני קרוניש: אז פרסנו את זה.

<עמית פוני קרוניש: לגבי פינוי בינוי, תמ"א 38 והשילוב שלהם יחד, ההערכה שלנו ואנחנו מעדכנים אותה פעם בחצי שנה, שאנחנו נראה תוספת של כ-4,200 יחידות דיור בהיתרים בחומש הקרוב.

<עמית פוני קרוניש: גם פילחנו את זה לתמ"א 38 ופינוי בינוי.

<עמית פוני קרוניש: מבחינת תקציב המנהלת.

<עמית פוני קרוניש: אני שמח להגיד שהיא מתוקצבת, או לפחות קיבלה נכונות לתקצוב ממשרד השיכון במסגרת הקול הקורא שפורסם.

<עמית פוני קרוניש: זה סך-הכול תקציב המנהלת.

<עמית פוני קרוניש: עד היום הוא מומן ממקורות עירוניים.

<עמית פוני קרוניש: עכשיו גם הצטרף משרד השיכון.

<עמית פוני קרוניש: כמה יחידות דיור זה מניב?

<עמית פוני קרוניש: מספרי פרויקטים ויחידות דיור בכסף יחסית קטן אנחנו מניבים הרבה מאוד יחידות דיור לעיר.

<עמית פוני קרוניש: אנחנו גם מנהלים פרויקטים בעצמנו וגם לסייע לשוק הפרטי להזיז את הפרויקטים שלו ולקדם אותם.

<עמית פוני קרוניש: האתגרים הבאים בירושלים: יש בנייה חדשה בירושלים על קרקעות פרטיות.

<עמית פוני קרוניש: מדברים על כל מיני פתרונות אבל האתגר שלנו הוא לרתום את זה לטובת קרקע משלימה לפינוי בינוי.

<עמית פוני קרוניש: במקום לשווק יחידת דיור אחת, נניח ברכס לבן או בצומת פת, אותה יחידת דיור תוכל לממן גם תוספת של שתי יחידות דיור במרקם הוותיק, כקרקע משלימה ולאפשר לפרויקטים להתחדשות עירונית לצאת לפועל.

<עמית פוני קרוניש: כך גם הגדלנו את תוספת יחידות הדיור וגם השתמשנו בשיווקים המעטים שיש לנו בצורה הרבה יותר נכונה.

<עמית פוני קרוניש: זה אתגר הקרקעות המשלימות שיש לנו.

<עמית פוני קרוניש: אתם רואים כאן תוספת מאוד משמעותית של יחידות דיור לעיר.

<עמית פוני קרוניש: אני חייב לומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא.

<עמית פוני קרוניש: אגף תכנון העיר של עיריית ירושלים הוא מזמין העבודה שלנו, הוא נשאר תמיד הרגולטור.

<עמית פוני קרוניש: יש שיתוף פעולה גם עם הוועדה המחוזית, עם משרד השיכון.

<עמית פוני קרוניש: אגף התחדשות עירונית בקשר מאוד הדוק גם בסיוע וגם בהקמה של מנהלות חדשות.

<עמית פוני קרוניש: היום רשויות באות ללמוד מהמודל הירושלמי.

<עמית פוני קרוניש: דבר אחרון על ההיבט החברתי.

<עמית פוני קרוניש: נמצאת פה טליה גדות.

<עמית פוני קרוניש: נדמה לי שעיריית ירושלים שהיא העירייה היחידה שיש לה עובדות קהילתיות וטליה היא אחת מהן.

<עמית פוני קרוניש: עובדות קהילתיות רק לנושא התחדשות עירונית במסגרת מנהל שירותי קהילה.

<עמית פוני קרוניש: כל התפישה החברתית של איך לעזור לדיירים להתארגן.

<עמית פוני קרוניש: גם אוכלוסיית הדיור הציבורי היא חלק מהסיפור הזה.

<עמית פוני קרוניש: זה חלק מהעבודה שלהם.

רחל עזריה: עמדת בזמנים ואני חושבת שאמרת דברים חשובים.

רחל עזריה: אני חושבת שזה שם את העבודה של הוועדה בהקשר רחב יותר, של איך אנחנו באמת חושבים.

רחל עזריה: איך אנחנו רואים את העיר בעתיד וגם איך פותרים את העניין של הצפיפות העתידית של המדינה.

רחל עזריה: גם, איך עושים שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, כי זה נושא שחוזר על עצמו.

רחל עזריה: יזמים, רשויות מקומיות, שלטון מרכזי.

<דוד אריאלי: הצעת החוק סותרת את כל המהלך הזה.

<דוד אריאלי: זה מהלך מבורך אבל הצעת החוק סותרת את זה משום שהיא עוקפת את התכנון המקומי.

<דוד אריאלי: מה שיפה במה שעשו בעיריית ירושלים, זה שהם תכננו.

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך שהצעת החוק עוקפת את התכנון העירוני.

<דוד אריאלי: אם תרשי לי אחר-כך, אני ארחיב בנושא הזה.

רחל עזריה: מנכ"ל "אדם טבע ודין", בבקשה.

<עמית ברכה: תודה גברתי היושבת ראש.

<עמית ברכה: ביום הסביבה חשוב לתמוך בהצעת החוק הזאת.

<עמית ברכה: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק סביבתית לטעמנו מכיוון שהיא תוביל לעיבוי המתחמים העירוניים.

<עמית ברכה: אנחנו מדברים היום על 92% מאוכלוסיית מדינת ישראל שגרה במתחמים עירוניים.

<עמית ברכה: אני מייד אתייחס לכמה מההיבטים שמעידים על איך צריך לקדם הצעת חוק כזאת ואיפה צריך לעשות פיצול דירות.

<עמית ברכה: הצעת החוק הזאת, לטעמנו, אם היא תעשה נכון, תתרום לעיבוי העירוניות, תתרום לעסקים זעירים, תתרום להגנה על שטחים פתוחים במרקמים אחרים.

<עמית ברכה: אני חושב שצריך לראות איך.

<עמית ברכה: עלה פה הנושא הנקודתי.

<עמית ברכה: צריך לראות איך אפשר ליעד אזורים שלמים לטובת פיצול דירות.

<עמית ברכה: הנושא הזה חשוב ביותר מכיוון שהוא מעיד על מדיניות עירוניות כולל ולא נקודתית.

<עמית ברכה: כשמסתכלים מבחינה סביבתית אז חשוב שפיצול דירות ייעשה במקומות שבהם יש אפשרות לקדם שטחים פתוחים, הגנה על שטחים פתוחים, תחבורה ציבורית.

<עמית ברכה: הרבה מאוד הקשרים סביבתיים, כאשר הנושא של קבלת ההחלטות חייב תמיד להיעשות בהיבט הזה, מתוך שיקולים סביבתיים רלוונטיים.

<עמית ברכה: אני רוצה להוסיף, שבסופו של דבר, כאשר אנחנו מדברים על עיבוי, עיבוי נכון של הערים, עיבוי הבנייה בערים, זה יתרום גם להגנה על שטחים פתוחים אבל יחד עם זאת צריך לזכור שצריך להגן גם על שטחים רגישים בתוך הערים ויש לא מעט כאלה.

<עמית ברכה: כדוגמה, ניקח שטחים באזור נתניה: חוף פולג, שמורת האירוסים, שלולית החורף, אזורים שגם הם צפופים בבנייה.

רחל עזריה: עמק הצבאים בירושלים.

<עמית ברכה: נכון.

<עמית ברכה: כאשר מעבים את הבנייה בתוך הערים, וזה חיובי, צריך לראות איך עושים את זה נכון.

<דוד אריאלי: עושים את זה בתב"ע המקומית, לא בהצעת חוק.

<עמית ברכה: אל תפריע לי.

רחל עזריה: סליחה, נעים מאוד, אנחנו לא מכירים.

רחל עזריה: אני אספר לך על כללי ההתנהלות בוועדה.

רחל עזריה: עברת פריימריס?

<דוד אריאלי: קצת יותר מזה.

<דוד אריאלי: אני ראש מועצת טבעון.

<דוד אריאלי: יש כלל אחד, מתפרצים זה רק חברי כנסת.

<דוד אריאלי: חבר כנסת רוצה להתפרץ, זכותו להתפרץ.

<דוד אריאלי: אלה הכללים.

<דוד אריאלי: אני אשמח לתת לך רשות דיבור אבל אתה חייב לכבד את סדר היום של הוועדה.

<דוד אריאלי: גם אם אגיע אליך למועצת טבעון ואני אשתתף בדיון, אני מבטיחה שאני אתנהג לפי הכללים שלך.

<דוד אריאלי: ברוך הבא.

<עמית ברכה: אני רק אסיים ואומר, שהתכניות המפורטות צריכות להיעשות ברמה המקומית.

<עמית ברכה: ההחלטות בנוגע לפיצול דיור צריכות להתקבל ברמה האזורית, לטעמנו, מתוך הסתכלות כוללת על מתחמים אזוריים שלמים.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: נעבור לדיון על החוק.

רחל עזריה: יש פה הרבה מאוד דוברים.

רחל עזריה: אנחנו יודעים מה היה בדיון הקודם.

רחל עזריה: הנושא שנמצא עכשיו על סדר היום הוא הנושא של המושבים.

רחל עזריה: גם קיבלתי גם בקשות לדיבור אז ניתן את הזמן.

רחל עזריה: אני אומר גם שעוד אין פתרון.

רחל עזריה: אנחנו עוד בשלב שבו אנחנו שומעים, כדי לראות איך אנחנו חותרים לפתרון ומה הפתרונות האפשריים.

רחל עזריה: חבר הכנסת ביטן, אתה רוצה לדבר גם על עניינים אחרים?

רחל עזריה: עד היום דיברנו על אירועי יום הסביבה.

רחל עזריה: תדע לך שכל הדיונים בוועדה הזאת, זה הכול בגלל המאבקים בכנסת במשך שנים.

רחל עזריה: כל זה שאנחנו מצופפים את הערים - - -

דוד ביטן: במקרה החוק הזה הוא סביבתי.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: פספסת את מה שאמר עמית ברכה מנכ"ל "אדם טבע ודין".

דוד ביטן: יש לנו כמה בעיות פתוחות שאנחנו לא מצליחים להסתדר עם הממשלה בעניין הזה.

דוד ביטן: אם לא מסתדרים אז אפשר לקבל החלטה גם בלי הממשלה.

דוד ביטן: הנושא של הגדלת מספר יחידות הדיור, במיוחד לצעירים ולבני משפחה, החוק נותן לזה מענה מיידי.

דוד ביטן: אנחנו גם הסתדרנו עם העניין עם הרשויות המקומיות, כיוון שהם צדקו בטענה שאם אתה מחלק לכולם, הצפיפות תהיה בלתי אפשרית מבחינת המטלות הציבוריות.

דוד ביטן: אז אמרנו: תקבעו אתם, בטווח של 20%, באיזה אזורים אתם רוצים לתת הגדלה, באיזה לא, עד כמה שניתן, בתנאי שהממוצע 20%.

רחל עזריה: המינימום 20%.

דוד ביטן: התוצאה היא, שאנחנו בעצם יכולים להתקדם קדימה.

דוד ביטן: פתאום באו היועצים המשפטיים של המדינה וטוענים את הטענה שבמושבים יש בעיה עם תמ"א 35, ובקיבוצים יש בעיה עם תמ"א 35.

דוד ביטן: שמענו את ראשי המועצות שאומרים שבקיבוצים הם מוכנים שלא יהיה.

דוד ביטן: מצד שני, יש במושבים כאלה שכן רוצים שיהיה.

דוד ביטן: אני חושב שלא צריך להוציא את המושבים והקיבוצים מחוץ לעניין מסיבה פשוטה.

דוד ביטן: שם דווקא הצפיפות הנמוכה ביותר ליחידת שטח.

דוד ביטן: זאת אומרת, אם יש מקום שיודע לעשות פיצול זה דווקא במושבים ובקיבוצים ופחות בעיר.

דוד ביטן: מכיוון שהצפיפות לא גדולה, אז אפשר לשקול את זה.

רחל עזריה: בסדר, יש צמודי-קרקע בעיר גם הצפיפות היא לא גדולה.

דוד ביטן: אבל במושבים בטח אין צפיפות.

דוד ביטן: נשארה הבעיה האחרונה של היטלי ההשבחה ושל המנהל.

דוד ביטן: לא יעלה על הדעת שאנחנו נאפשר תשלומים גבוהים כי אז אף אחד לא יעשה את זה.

דוד ביטן: בסופו של דבר, אם אנחנו נגיד שישלמו היטלי השבחה, שיכולים לנוע ליחידה בין 60,000 ל-100,000 שקלים, אז אני לא רוצה את זה.

דוד ביטן: אמרו לי שהם סיכמו את זה בוועדה.

דוד ביטן: לדעתי זאת טעות.

דוד ביטן: צריך לגבות היטל השבחה במועד המכירה.

דוד ביטן: אם כבר יש ניצול של היטל השבחה הוא צריך להיות במועד המכירה, כי אז ערך הדירה עולה.

דוד ביטן: לגבי המנהל.

דוד ביטן: הרי המנהל גובה דמי היתר.

דוד ביטן: פה אין דמי היתר כי אין תוספת שטח.

דוד ביטן: מצד שני, המנהל יכול לבוא ולהגיד: עשיתם עוד דירה, אז נעשה לכם פרצלציה וכל השטויות האלה.

<תומר רוזנר: כרגע צריך הסכמה.

דוד ביטן: אם אנחנו אומרים בחוק שלא צריך, אז לא צריך.

<תומר רוזנר: כרגע צריך הסכמה.

דוד ביטן: לא תהיה הסכמה.

דוד ביטן: ממילא אנחנו צריכים לשנות, גם שלא ייגבו תשלומים על עצם השינוי.

דוד ביטן: דמי היתר אין צורך אבל פרצלציה וודאי שלא.

דוד ביטן: הוא אומר: חילקתם את הדירה לשניים ואז הוא יוציא לו שומה וגם לא צריך הסכמה.

דוד ביטן: את הדברים האלה אנחנו צריכים לשנות כי אחרת אין טעם בחוק.

דוד ביטן: אני כל הזמן זוכר את התקנה שהיתה.

דוד ביטן: מה הוא עשה?

דוד ביטן: הוא הוציא תקנה שאפשר לפצל דירות בבית משותף.

דוד ביטן: התוצאה היא שאף אחד לא עשה כלום.

דוד ביטן: בראשון לציון הצליחו בחמש שנים לעשות את זה פעמיים.

דוד ביטן: אם אנחנו רוצים באמת לעשות שינוי, אז מספיק כבר עם כל התנאים האלה שאי-אפשר לעשות איתם כלום.

דוד ביטן: הגיע הזמן שהכנסת תפסיק להתחשב רק בראשי ערים ורק בנציגי ממשלה ותתחיל באמת לטפל בעניין של הדיור.

דוד ביטן: זה הזמן לעשות את זה.

דוד ביטן: נדבך על נדבך, נפתור את הבעיה הזאת נעבור לבעיות אחרות.

דוד ביטן: לכן אני מתעקש לסיים את העניין הזה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, בבקשה.

חיים ילין: נראה לי שיש רגרסיה בחוק.

חיים ילין: כבר התקדמנו ופתאום אני מרגיש שאנחנו הולכים אחורה.

חיים ילין: כשהתחלנו לדבר על פיצול דירות הגיעה גם התפישה, לא רק של דירות קרקע, אלא שרצו להוסיף לשם את כל המגזר החרדי שהוא על קומות, בגלל הצפיפות שם.

רחל עזריה: לא, קומות הוצאנו.

רחל עזריה: היית בדיון האחרון?

חיים ילין: הייתי בדיון האחרון.

חיים ילין: זה מה שביקשתי ועכשיו אני מבין שאנחנו ירדנו מזה לחלוטין.

חיים ילין: בבנייה רוויה אין את החוק הזה.

רחל עזריה: כרגע אין.

חיים ילין: כרגע אין?

חיים ילין: מה זה אומר?

רחל עזריה: בדיון הקודם עשינו יישור קו מול השלטון המקומי.

רחל עזריה: אמרנו שאנחנו מקימים צוות משותף.

רחל עזריה: מהתנגדות נחרצת דיברנו על זה שיש מה לדון בזה, כי זה יכול לתת מענה לעניין של הארכת תוחלת החיים.

רחל עזריה: אנשים עוברים לדירות גדולות, הילדים עוזבים את הדירה ואנשים נשארים עם דירות גדולות ולא בהכרח רוצים לעזוב את הקהילה.

רחל עזריה: לכן יש פה משהו שצריך לראות איך עושים את זה.

רחל עזריה: הסכמתי איתם שזה נושא שאי-אפשר פשוט להכניס אותו ברגע האחרון והוא דורש דיון מעניק.

רחל עזריה: לכן זה הסיכום שלנו.

רחל עזריה: משם אנחנו נתקדם.

רחל עזריה: הקטנו גם את גודל הדירה ל-45 מטר.

חיים ילין: את זה הבנתי, אני ממשיך.

חיים ילין: לאחר מכן, אמרנו שבעצם אנחנו רואים בחלק מהשכונות, בעצם מי שיש לו דירה או וילה, הוא יכול להתעשר עכשיו.

חיים ילין: אז אמרנו שיש פה מיסוי כי זה לא למכירה אלא להשכרה.

חיים ילין: סוכם גם הנושא הזה.

חיים ילין: תומר, תקן אותי אם אני אומר משהו שהוא לא נכון.

<תומר רוזנר: אני עוקב אחריך.

חיים ילין: היתה פה התפתחות.

חיים ילין: בעצם אמרנו: יופי, באפקה ובצפון תל-אביב יש דירות קרקע וכל אחד יקבל מתנה של מיליון וחצי עד שני מיליון שקלים.

חיים ילין: אנחנו אמרנו: לא, אנחנו רוצים להשכרה.

חיים ילין: למשפחות צעירות, בבקשה, שיעשו את זה, אין שום בעיה.

חיים ילין: אז גם דיברנו על חניה.

חיים ילין: האם תהיה חניה או לא?

חיים ילין: נצא מתוך הנחה שאת כל זה עברנו.

חיים ילין: לאחר מכן, אמרנו שאנחנו מחריגים את הקיבוצים, מוציאים אותם מלוח 2.

חיים ילין: למה זה בא?

חיים ילין: זה בא בגלל שאמרנו שהאפשרות היחידה להחיל את זה היא בהגדלת תמ"א 35, נפתח את כל התמ"אות.

חיים ילין: אפשר לבנות שם, יש תשתיות, ואפשר לתת לקיבוצים ולמושבים להתפתח על ידי זה שלא מגבילים אותם ב-500 או ב-700 יחידות דיור או ב-1000 יחידות דיור, אלא כל רשות מקומית תבוא יחד עם המושבים והקיבוצים ותקבע מה הגודל האופטימלי שיש לפי אזורים.

חיים ילין: זה יעלה מעט כסף, כי אתה מרחיב יישוב ואתה לא מקים ישוב חדש.

חיים ילין: אני חושב שבזה כולנו מסכימים.

חיים ילין: התשובות שהיו הן שלא פותחים את תמ"א 35.

חיים ילין: אם לא פותחים את תמ"א 35, מחריגים בלוח 2 את הקיבוצים.

חיים ילין: עכשיו בואו נעבור למושבים.

חיים ילין: לגבי המושבים, כבר היתה הסכמה.

חיים ילין: למה היתה הסכמה?

חיים ילין: כי חלק מהחקיקה שנעשתה בעוטף עזה וחלק מהתפישה הזאת שהולכת לכל מדינת ישראל, שיש אפשרות לבנות בית שלישי בנחלה.

<קריאה: כרגע אין אפשרות כזאת.

<תומר רוזנר: יש אפשרות, אתה לא טועה.

חיים ילין: שנייה, אני מדבר על העקרונות.

חיים ילין: אם יש פתרון של בית שלישי בנחלה, אז אין שום בעיה.

חיים ילין: אפשר עכשיו לדון האם הבית השלישי בנחלה הוא 100 מטר ומפצלים אותו לשניים של 50.

חיים ילין: הנושא האחרון שאני רוצה להעלות זה הנושא של תב"עות.

חיים ילין: בחוק יש תב"עות שאושרו עד 2011.

חיים ילין: טעיתי או לא?

<תומר רוזנר: לא.

חיים ילין: אני רוצה לבקש להזיז את התאריך.

חיים ילין: אין שום סיבה שלא נעשה את זה, כי השיקול היה שתב"עות שרק מאושרות שם, שיהיה גם 2012 ו-2013.

חיים ילין: מה זה מפריע לנו?

<יהודה זמרת: לא.

<יהודה זמרת: שם הצפיפות כבר היתה - - -

דוד ביטן: אם אתה בוועדה מחוזית אתה דן בצפיפות.

חיים ילין: בוא נזיז את המשבר קדימה.

רחל עזריה: בואו נתחיל, יש הרבה בקשות דיבור.

חיים ילין: אם צדקתי בכל מה שאמרתי, אז אני יכול ללכת.

רחל עזריה: אנחנו נמשיך את הדיון.

רחל עזריה: היום אין הצבעות.

רחל עזריה: לשכת שמאי המקרקעין, חזקיה העצני, בבקשה.

רחל עזריה: אני מבקשת לא לחזור על דברים שנאמרו.

<חזקיה העצני: בדיון הקודם דיברתי על הנושא של הגדלת תמ"א 38.

<חזקיה העצני: רציתי רק לחדד, במושבים זה לא יקרה.

רחל עזריה: אמרת את זה בדיון הקודם, נכון?

<חזקיה העצני: הבנתי שלא הבנתם את זה נכון.

רחל עזריה: לא, זה בסדר.

<חזקיה העצני: מצד שני, אם אין היטל השבחה אז שגם לא יהיה נושא של סעיף 197, ירידת ערך.

רחל עזריה: הבנתי, בסדר גמור.

רחל עזריה: עורך דין עמית יפרח, מתנועת המושבים.

רחל עזריה: יש תנועת המושבים ויש גם - - -

<עמית יפרח: יש הרבה.

<עמית יפרח: יש התנועה הקיבוצית, יש האיחוד החקלאי, יש משקי חירות בית"ר, העובד הציוני, הפועל המזרחי, יש הרבה.

<עמית יפרח: אני רוצה להתייחס לנושא של המושבים.

<עמית יפרח: בישיבה הקודמת הצענו איזו הצעה.

<עמית יפרח: אני רוצה טיפה לחדד אותה, כי גם חיים אמר כמה דברים שלדעתי הם קצת לא מדויקים בקשר להצעה שהצענו.

<עמית יפרח: אני חוזר ואומר לגבי ההצעה.

<עמית יפרח: ההצעה לא מבקשת תוספת זכויות וההצעה לא פורצת את תמ"א 35.

<עמית יפרח: בואו נשים את זה קודם כל על השולחן.

<עמית יפרח: אין שום בעיה של תמ"א 35 והיא לא פורצת את מספר היחידות שאפשר היום לבנות.

<עמית יפרח: היום מותר בתב"עות של המושבים 2.5 יחידות דיור.

<עמית יפרח: עוד פעם, הבית השלישי, התקבלה החלטה בתמ"א 35, הכול טוב ויפה.

<עמית יפרח: עוד אין מושב במדינת ישראל שיש לו תב"ע מאושרת לבנות בית שלישי.

<עמית יפרח: זה עוד ייקח הרבה מאוד זמן.

<עמית יפרח: מעבר לעובדה הזאת, בית שלישי יהיה כרוך בתשלומים מאוד גבוהים למנהל, דמי היתר.

<עמית יפרח: הוא יהיה כרוך בהיטלי השבחה מאוד גבוהים.

<עמית יפרח: בואו נגיד שזה לא הפתרון לזוגות צעירים ולסטודנטים.

<עמית יפרח: זה נוגד את הרציונל של החוק.

<עמית יפרח: אני אחזור במשפט אחד על ההצעה שלי.

<עמית יפרח: אני אמרתי שאני מציע שאת היחידה השלישית, יחידת ההורים, שהיא צמודת דופן לאחד משני הבתים הקיימים, שקיימת בתב"עות וכרגע המגבלה היחידה שקיימת מבחינת מנהל מקרקעי ישראל להסרה שלה מופיעה בהחלטה 1252, שבעצם מחייבת רצף בין דורי.

<עמית יפרח: אנחנו מציעים להסיר את המגבלה בהוראת שעה לחמש שנים.

<עמית יפרח: זה בסופו של דבר משרת את הרציונל מבחינת הגודל של הצעת החוק.

<עמית יפרח: אין לגבי זה דמי היתר כי זה בתוך ה-375 מטר.

<עמית יפרח: מבחינת הגודל זה 55 מטר וזה לא פורץ את תמ"א 35.

<עמית יפרח: לכן אני חושב שזאת הצעה טובה.

<עמית יפרח: זאת העמדה שלנו ואנחנו מקווים שהיא תאושר.

<תומר רוזנר: רציתי לשאול אותך שאלה לגבי זה.

<תומר רוזנר: אינפורמטיבית, מי שיש לו את יחידת ההורים הזאת.

<תומר רוזנר: נניח שאחרי אריכות ימים ושנים, שיכולה להיות גם אחרי שנתיים ושלוש, הוא הולך לעולמו.

<תומר רוזנר: מי שבנה את היחידה יכול לעשות איתה מה שהוא רוצה?

<תומר רוזנר: הוא יכול להשכיר למי שהוא רוצה?

<עמית יפרח: המגורים הם למשפחתו של בעל הנחלה.

<עמית יפרח: אחרי שנפטרו ההורים, הרצף הבין דורי מתאפס ומי שהוא עכשיו בעל הנחלה - - -

<תומר רוזנר: אותו בעל נחלה, מה הוא יכול לעשות את זה?

רחל עזריה: בעל הנחלה צריך לעבור?

<עמית יפרח: אף אחד לא צריך לעבור.

<עמית יפרח: ברגע שבעל הנחלה בנה את היחידה השלישית, זה אומר שיש לו נכד נשוי.

<עמית יפרח: היום זאת המגבלה מבחינת המנהל.

<עמית יפרח: ברגע שהוא בנה אותו והוא הולך לעולמו, אז הבן היורש מקבל את הנחלה.

<עמית יפרח: לא הורסים את הבית בגלל שנפטר הסבא חס וחלילה.

<תומר רוזנר: מי יכול לגור?

<עמית יפרח: תמיד יכולים לגור קרובי משפחתו של בעל הנחלה.

<תומר רוזנר: הוא לא יכול להשכיר אותה.

<עמית יפרח: לא יכול להשכיר אותה.

<עמית יפרח: אני אומר, שבמקרה הזה צריך לתקן את המגבלה הזאת, גם של הנכד וגם את הוראת השכירות ולאפשר ניידות.

<עמית יפרח: זה משרת את הרציונל.

רחל עזריה: דודו קוכמן מהאיחוד החקלאי, בבקשה.

<דודו קוכמן: אין לי התנגדות למה שהציע עמית יפרח, אבל יש שתי מגבלות.

<דודו קוכמן: מגלה אחת קשורה להחלטות של מועצת מקרקעי ישראל.

<דודו קוכמן: המגבלה השנייה, שהיא לא עוסקת בפיצול.

<דודו קוכמן: אנחנו עוסקים בחוק לפיצול דירות ופה מדובר על זכויות תכנוניות שקיימות שהן קנייניות מוגבלות בגלל מגבלה.

<דודו קוכמן: הזכויות האלה לא קיימות בפועל.

<דודו קוכמן: ברוב המקומות אין את הבניה של החצי יחידה.

<דודו קוכמן: זאת בעיה שאם היא תיפתר כאן בוועדה, אז אין לי בעיה עם זה שזאת תהיה ההחלטה וזה ימומש.

<עמית יפרח: אם הבית גדול יותר מעל 120 מ"ר אז אתה יכול לייחס אותה כי היא צמודת דופן.

<דודו קוכמן: אני חשבתי שזה צריך להיות במישור המיידי.

<דודו קוכמן: כמו שאמרה יושבת ראש הוועדה, יש כאן שני היבטים.

<דודו קוכמן: אני מסכים לגמרי עם מה שאמר חבר הכנסת ביטן, כי זה מפתח ממש דרמטי ליישום ההחלטה, אצלנו ובכלל.

<דודו קוכמן: אם לא יפתרו את הבעיות הכלכליות, זאת תהיה החלטה שתהיה על הקרח ולא יישמו אותה.

<דודו קוכמן: צריך לפתור את זה בכל מקרה.

<דודו קוכמן: לגופו של עניין, ברוב המקומות בהתיישבות יש הרבה מאוד בתים גדולים שבהם אנשים מבוגרים גרים ולפעמים אפילו אלמן או אלמנה.

<דודו קוכמן: הבית כבד עליהם, הארנונה כבדה עליהם - -

רחל עזריה: מפה התחלנו, זאת התחלת הדיון.

<דודו קוכמן: עד היום, מבחינת מוסדות התכנון, חצי היחידה הזאת שעמית דיבר עליה, לא נחשבה כיחידת מגורים נספרת בכלל.

<דודו קוכמן: זאת היתה התפישה של מנהל התכנון מאז ומתמיד, היא לא נחשבה לצורך ספירה.

<דודו קוכמן: אני חושב שאנחנו נמצאים בהוראת שעה שמחייבת את כולנו להבין שצריך לעשות מעשה.

<דודו קוכמן: כולנו נרוויח בשיטה של מה שהוצע במקור, ואני חושב שזה win win situation להבין שאם לא ייחשבו את היחידות הקטנות האלה – הרי לא מדובר על יחידות גדולות.

<דודו קוכמן: אני מציע שביחידה של 150 או 200 מטר יהיה אפשר לפצל.

<דודו קוכמן: זה יעשה כמה דברים.

<דודו קוכמן: זה יקל על ההורים בתשלומי הארנונה.

רחל עזריה: תיראו, אנחנו הלכנו ל-55 מטר צמוד דופן אבל ב עצם אפשר לומר שיהיה אפשר לפצל וזה יהיה כאילו על חשבון ה-55 מטר אבל פיצול של דירה קיימת ולא בנייה נוספת.

רחל עזריה: .

<דודו קוכמן: זה מייצר פתרון.

רחל עזריה: אבל לא בנייה צמודת דופן.

<דודו קוכמן: לא.

<דודו קוכמן: אמרתי שאם הבית הוא גדול, מעל 120 מטר, אפשר לקחת חלק ממנו ולייחס אותו ליחידה השלישית מבלי שיהיה רצף בין דורי.

<דודו קוכמן: סליחה, לחצי יחידה, מבלי שזה ייחשב.

רחל עזריה: זה במקום ה-55 מטר.

<דודו קוכמן: כן.

<דודו קוכמן: כמו שאמרתי, זה יקל על האנשים המבוגרים לגבי האפשרות שלהם לשלם פחות ארנונה, כי חלק מהעניין הזה ייפול על האחרים.

<דודו קוכמן: זה גם יצעיר את היישוב.

<דודו קוכמן: לפי מה שעמית אמר, לא ניתן להשכיר את זה לאנשים נוספים.

<דודו קוכמן: בשיטה שאנחנו מדברים, תתאפשר השכרה בצורה מסוימת שכתבנו אותה ואמרנו אותה.

רחל עזריה: חבר מועצת עיריית ראש העין, רזיאל אחרק, בבקשה.

רחל עזריה: אחריו סיגל הרוש.

<אחרק רזיאל: שלום לכולם.

<אחרק רזיאל: רחל, תודה רבה על השדרוג של הצעת החוק.

<אחרק רזיאל: את ההצעה הזאת התחלתי ב-2009, אחר-כך אלי כהן היה אצלנו והרים את הכפפה ואת שדרגת.

<אחרק רזיאל: זה חשוב לומר, כי יכול להיות שההצעה הקודמת היתה אות מתה כמו שאמרו כאן.

<אחרק רזיאל: זאת היתה הצעת חוק שפשוט לא היתה מובילה לכלום.

<אחרק רזיאל: אני חושב שזה מתבקש.

<אחרק רזיאל: כל הטענות שזה מגדיל את הצפיפות בשלטון המקומי, זה הכול קשקוש.

<אחרק רזיאל: שבס מגדיל פי 8 בבנייה רוויה.

<אחרק רזיאל: אני לא רוצה לחזור על מה שאמרו בישיבה הקודמת, שזה מצעיר את העיר וזה לא מגדיל את זכויות הבנייה.

<אחרק רזיאל: אני חושב שצריך לרוץ עם החוק הזה כמה שיותר מהר.

<אחרק רזיאל: המסה הגדולה נמצאת ביישובי עולים, ביישובים היותר ותיקים, בשכונות הוותיקים, ששם בנו על עמודים קומות מפולשות ואחר-כך חילקו את זה.

<אחרק רזיאל: זה מצב קיים.

<אחרק רזיאל: מה שרוצים לעשות זה להסדיר את זה ולעשות את זה יותר טוב ואני מברך על כך.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: הקשת הדמוקרטית, בבקשה.

רחל עזריה: יום אחד כשיחקרו, הבג"צ שלכם זה אחד האלמנטים המשמעותיים בחוק התכנון והבנייה.

<סיגל הרוש: אני הדוברת של הקשת.

<סיגל הרוש: נמצאת פה גם המנכ"לית של הקשת, יעל.

<סיגל הרוש: תודה.

<סיגל הרוש: אנחנו עדיין לא סיימנו.

<סיגל הרוש: קודם, לגבי היחידה השלישית קילתם אישור ב-979.

<דודו קוכמן: לא על זה דיברנו, לא לבלבל.

<סיגל הרוש: אבל יש לכם אישור עקרוני.

רחל עזריה: סיגל, את מדברת איתי.

<סיגל הרוש: בעצם כרגע הם קיבלו ב-797 את האישור, תמורת סכום מאוד קטן, למגורים ולמסחר.

<סיגל הרוש: מה הם רוצים?

<סיגל הרוש: הם בעצם רוצים לקחת את היחידה השלישית ולהתחיל להשכיר אותה ולספסר בה.

<סיגל הרוש: זאת קרקע שהמדינה נתנה.

<סיגל הרוש: זאת אומרת, יש פה איזה ניסיון להתחמק מתשלום מלא למדינה עבור קרקע שהם יכולים לספסר בה.

<סיגל הרוש: הם באים בטענה של בן ממשיך.

<סיגל הרוש: כשהקיבוצים והמושבים באה בטענה של בן ממשיך, הם באים בטענה שאנחנו צריכים להמשיך, יש לנו גידול טבעי ואנחנו צריכים מקום.

<סיגל הרוש: עכשיו הוא אומר: אני רוצה לקטוע את הרצף הבין דורי.

<סיגל הרוש: מה הוא אומר בעצם?

<סיגל הרוש: אני מקבל זכויות של בן ממשיך.

<סיגל הרוש: מה, אני חקלאי?

<סיגל הרוש: אני לא, כי בעצם רוב האנשים שעובדים בשדות, ראינו את זה בתחקירים - - -

<קריאה: אבל את טועה ומטעה.

<קריאה: זה לא בן ממשיך, זה בתשלום.

רחל עזריה: סליחה, היא אורחת של הוועדה.

<סיגל הרוש: אתה דיברת ולא הפרעתי לך.

<סיגל הרוש: הם אומרים: אם נקבל את הזכויות של בן ממשיך – יש איזו עמימות מאוד גדולה סביב הנושא של בן ממשיך.

<סיגל הרוש: בן ממשיך יכול ליפול לכל כך הרבה קטגוריות ויש כל-כך הרבה לקונות בהגדרה הזאת וכל-כך הרבה מחטפים יכולים להיעשות דרך הקטגוריה של בן ממשיך, שזאת סוגיה אחרת שצריך לפתור אותה באופן נפרד.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול אותך.

רחל עזריה: כשאלי כהן התחיל בהצעת החוק, הוא דיבר על להוציא יחידות דיור לשוק.

רחל עזריה: אני הייתי סגנית ראש עיריית ירושלים.

רחל עזריה: כשאני נכנסתי לעבוד על הצעת החוק, אחד הדברים שהמאוד מטרידים אותנו זה ששכונות שלמות בעיר הזדקנו במובן הזה שבתי הספר התרוקנו וגני הילדים התרוקנו.

רחל עזריה: דברים כאלה קורים במושבים ובקיבוצים.

<סיגל הרוש: שיחזירו את הקרקע.

רחל עזריה: סיגל, תהיי איתי רגע.

רחל עזריה: זה חשוב לי כי עמדתם חשובה.

רחל עזריה: לקחת מהם את הקרקע, אני לא יודעת לעשות את זה.

רחל עזריה: זה הבג"צ.

<קריאה: זה גם לא הבג"צ.

<סיגל הרוש: נציגת כחלון נמצאת פה, המפתח בידיים שלו.

רחל עזריה: אני מדברת על החוק הזה.

רחל עזריה: אני עכשיו בדיונים על החוק הזה.

רחל עזריה: חשוב לי לשמוע את עמדתכם.

רחל עזריה: אחד זה הנושא של התרוקנות של שכונות.

רחל עזריה: אגב, ההצעה הזאת לא מדברת על מושבים, ההצעה הזאת מדברת על כולם ועכשיו אנחנו בחלק של המושבים.

רחל עזריה: זאת אומרת, גם אם יש להורים מבוגרים דירה גדולה בפסגת זאב בירושלים, הם יכולים לחיות בחלק אחד של הדירה ולהשכיר חלק אחר של הדירה.

רחל עזריה: דבר אחד זה העניין של המרקם היישובי.

רחל עזריה: זה עניין אחד.

רחל עזריה: עניין שני, שהרבה פעמים הטיפול בדירה גדולה כבד על אנשים.

רחל עזריה: אנשים לא תמיד רוצים לעבור ולעזוב את הקהילה שלהם.

רחל עזריה: זה החלק השני.

רחל עזריה: אני חושבת שיש פה ערכים מתנגשים.

רחל עזריה: אני מכירה ומבינה היטב את הערכים שאתם מדברים עליהם.

רחל עזריה: אני מביאה את הערכים האחרים לשולחן.

רחל עזריה: אני אשמח לשמוע איך אתם רואים את זה.

רחל עזריה: מעבר לדיון על הכסף, בסוף יש פה ערך של איך נראה מושב?

רחל עזריה: מה עושים עם הורים מזדקנים?

רחל עזריה: אלה דברים שאני רוצה לקחת בחשבון ואני אשמח לשמוע.

<יעל בן יפת: אני חושבת שהערך הראשון עליו צריך לדבר זה ערך השוויון.

<יעל בן יפת: אנחנו הגענו לבג"צ על הנחלה השלישית, כשהמגזר החקלאי אמר: אנחנו רוצים לשמור על הרצף הבין דורי.

<יעל בן יפת: אנחנו טענו בפני בג"צ שזאת ספסרות בקרקע.

<יעל בן יפת: אם אתם מדברים על הטבות כל-כך מרחיבות בתשלומי מיסים שזה מ-3% עד 33% אנחנו חושדים שהם התכוונו לעשות בדיוק את מה שהם עושים עכשיו.

<יעל בן יפת: בג"צ קבע שכדי לשמר את הרצף הבין דורי נותנים להם את הרצף הבין דורי.

<עמית יפרח: זה ממש לא מה שבג"צ אמר.

<עמית יפרח: תקראי את פסח הדין טוב טוב.

רחל עזריה: תכבד אותה.

רחל עזריה: יו"ר ועדת כספים אומר שלכל אחד מותר לומר מה שהוא אומר.

רחל עזריה: אנחנו לא בודקים מי מדבר אמת ומי לא.

רחל עזריה: לכולם מותר לומר ואת כולם אנחנו מכבדים.

רחל עזריה: אתה לא מסכים, אתם לא מסכימים, לא אכפת לי.

רחל עזריה: אני מבקשת שנשמע את דבריה עד הסוף.

<עמית יפרח: סליחה.

<יעל בן יפת: דרך אגב, גם בסוגיות של התחדשות עירונית בתוך העיר וגם ביישובים החקלאיים, בעירוני צריך לקחת בחשבון שעם התחדשות עירונית הרבה פעמים מה שקורה זה ג'נטרפיקציה.

<יעל בן יפת: אין ועדת קבלה.

<יעל בן יפת: ועדת קבלה זה כסף.

<יעל בן יפת: מה שקורה זה שאוכלוסיות ותיקות נעלמות, אלה שאת דואגת להם.

<יעל בן יפת: אני מגיעה מתל-אביב.

<יעל בן יפת: בנווה שרת בצפון תל-אביב, שזאת יחסית שכונה עניה, 5% מההתחדשות העירונית נשארו שם.

<יעל בן יפת: בהתחדשות עירונית אוכלוסיות מוחלשות עפות משם.

רחל עזריה: פיצול דירות זאת דוגמה חיובית במובן הזה.

<יעל בן יפת: אבל כשעושים התחדשות עירונית – בדרך כלל כשמגיע יזם אין לך כוח - - -

רחל עזריה: אבל החוק הזה כן אומר שאנחנו משאירים לאנשים את הנכס שלהם ומאפשרים להם לפצל חלק מהדירה.

<יעל בן יפת: זה פתרון שהוא יכול להיות יפה.

<יעל בן יפת: מהניסיון שלנו זה לא מתממש.

רחל עזריה: עכשיו נדבר על המושבים.

<יעל בן יפת: צריך לזכור.

<יעל בן יפת: למה עיקרון השוויון כל הזמן מרחף באוויר ובתכלס מה שקובע זה עיקרון הכסף?

<יעל בן יפת: כי יש לך ועדות קבלה של מעבר בין דורי.

<יעל בן יפת: לא כל אחד יכול להיכנס.

<יעל בן יפת: רוצים להצעיר את הקיבוצים?

<יעל בן יפת: בבקשה, לא כמו שהם עושים בהרחבות, שמביאים אותם אקס טריטוריה.

<יעל בן יפת: עכשיו הם מנסים לצאת מהאגודות החקלאיות כי עושים להם אפליה ודורשים מהם יותר כספים.

<יעל בן יפת: לא בשיטה הזאת, לפתוח את זה.

<יעל בן יפת: אם הם לא מסוגלים לקבל אחד העם שנכנס בלי ועדות קבלה, שיגידו למדינה: סליחה, אנחנו לא מצליחים להצעיר בעצמנו, בואו תעשו את זה.

<יעל בן יפת: אנחנו בעד עיקרון שוויון, שכולם יוכלו להתקבל.

רחל עזריה: לגבי החוק הזה.

רחל עזריה: כשאני מדברת על חלוקה של נכס קיים, לאפשר למשפחה מבוגרת את המהלך שאני מדברת עליו.

רחל עזריה: מה עמדתך?

<יעל בן יפת: עמדתנו שהם ישלמו כאחד העם.

<יעל בן יפת: הסיבה שהם מקבלים את ההטבות המפליגות האלה, שהן לא הגיוניות ולא קיימות ו-92% מהאוכלוסייה לא מקבלים את ההטבות האלו, זה הרצף הבין דורי.

<יעל בן יפת: אתם רוצים את זה?

<יעל בן יפת: תשלמו.

<סיגל הרוש: הם צריכים לשלם מלא.

<עמית יפרח: רגע, בעיר לא ישלמו ואנחנו נשלם?

<עמית יפרח: זה עונש?

<תומר רוזנר: גם בעיר לא משלמים.

רחל עזריה: פה אנחנו מדברים על הטבה שאנחנו מדברים עליה בעיר.

רחל עזריה: זאת לא הטבה ייחודית למושבים.

רחל עזריה: אני אשמח אם תחשבי על זה.

רחל עזריה: דבר שני, אני רוצה לשאול האם יש הבדל בין מרכז לפריפריה?

<יעל בן יפת: אני חושבת שבסופו של דבר, גם כשאת מגיעה לפריפריה גיאוגרפית את רואה גם שם שעבודות קבלה והאפליה בין המרחבים דימונה והמועצה האזורית שסביבה, יש פערים משמעותיים.

<יעל בן יפת: צריך לדבר על זה.

<יעל בן יפת: העובדה שיש את התפישה הזאת, שהיא ייחודית ולדעתי לא קיימת בשום מקום בעולם, דהיינו, שיש אנשים שחולשים על כל-כך הרבה קרקעות.

<יעל בן יפת: הם עומדים בכניסה ואומרים: אתם יודעים מה?

<יעל בן יפת: אם אתם רוצים להיכנס ואין לכם קשר דם אלינו זה בשמיים.

<יעל בן יפת: תיכנסו להרחבות.

רחל עזריה: דווקא המסלול הזה הוא אחר.

<עמית יפרח: זה לא מעניין.

<עמית יפרח: ההתנגדות היא בשביל להתנגד, היא לא עניינית.

<עמית יפרח: זאת התנגדות בשביל ההתנגדות.

<עמית יפרח: אין ועדות קבלה במרכז.

<סיגל הרוש: זאת הטבה על הטבה.

רחל עזריה: בדיונים אחרים אנחנו צריכים להגיע להסכמות בין בנק ישראל לממונה על שוק ההון.

רחל עזריה: תאמינו לי, אנחנו יכולים להגיע להסכמות בין תנועת המושבים לבין הקשת הדמוקרטית.

<סיגל הרוש-יונתן: אני רק אשאל שאלה ובזה אני אסיים את העמדה שלנו.

<סיגל הרוש-יונתן: את אומרת: אנחנו נותנים לעיר אז למה שלא ניתן לקיבוצים ולמושבים, הרי ההטבה הזאת גורפת?

<סיגל הרוש-יונתן: אבל המושבים כבר אחרי כל-כך הרבה הטבות כשעוד הטבה זה יותר מידי.

<עמית יפרח: זה צורך לאומי.

<עמית יפרח: לא אנחנו חוקקנו את החוק הזה.

<עמית יפרח: זה לא חוק של תנועת המושבים, זה חוק של הכנסת.

<סיגל הרוש: שהמועצות האזוריות יחזירו את הקרקע לכחלון וזהו.

רחל עזריה: סיגל, חשוב לי לומר שיש פה גם הטבה אבל יש פה לא רק הטבה.

רחל עזריה: אחד האתגרים שלנו הוא, שכל הנושאים של תכנון ובנייה מייד מסתכלים דרך העיניים של נדל"ן.

רחל עזריה: אני מבינה את זה אבל בסוף זה גם מרקם החיים שלנו והבתים שלנו והמשפחות.

רחל עזריה: דוד אריאלי, ראש מועצת קריית טבעון.

<דוד אריאלי: תודה רבה.

<דוד אריאלי: אני מדבר גם בכובעי כיו"ר ועדה מקומית ומהכובע של חבר המועצה הארצית לתכנון ובניה.

<דוד אריאלי: שיהיה ברור, מרכז השלטון המקומי לא מתנגד להתחדשות עירונית וגם לא לפיצול דירות.

<דוד אריאלי: השאלה היא איך נכון לעשות את זה?

<דוד אריאלי: אנחנו טוענים שהרבה יותר נכון לעשות את זה במסגרת תכנית מתאר כוללנית.

<דוד אריאלי: אנחנו בטבעון עשינו את זה עוד לפני - - -

רחל עזריה: לכמה ערים יש תכנית מתאר שמאפשרת פיצול?

<דוד אריאלי: דקה.

<דוד אריאלי: השאלה המרכזית איך אפשר לתמרץ רשויות כדי להגיע לזה?

<דוד אריאלי: זה לא כזה מסובך.

<דוד אריאלי: אני מוכן להיפגש איתך ולהסביר לך איך זה נעשה.

<דוד אריאלי: ברמה העקרונית, לפני שלוש שנים התחלנו תכנית מתאר כוללנית.

<דוד אריאלי: עשינו ועדת היגוי, עשינו שיתוף ציבור מאוד גדול.

<דוד אריאלי: לא מה שמתאים ליישוב אחד, מתאים ליישוב שני.

<דוד אריאלי: המלצנו להפקדה לוועדה המחוזית וזה מטופל.

<דוד אריאלי: במסגרת תכנית המתאר הכללית, אנחנו מטפלים בנושא פיצולי הדירות.

<דוד אריאלי: יש יותר מידי מהלכים שמטרתם ליצור הגדלה מאוד גדולה של ההיצע, וזה בסדר, נעשית עבודה מאוד יפה.

<דוד אריאלי: אבל, אסור שזה יהיה על חשבון התכנון.

<דוד אריאלי: אגב, המצגת שהיתה בהתחלה רק מחזקת את מה שאני אומר.

<דוד אריאלי: המצגת שהיתה בהתחלה זה מהלך מאוד מרשים של עיריית ירושלים.

<דוד אריאלי: זה מהלך נפלא, שהוא תוצאה של תכנון מקומי.

<דוד אריאלי: יש מקומות שעירייה לא תוכל לתת את פיצול הדירות.

רחל עזריה: לכן הבאתי את הדוגמה הזאת.

רחל עזריה: בירושלים היתה התנגדות עד שהיה משבר ולא היתה ברירה.

רחל עזריה: יש לנו פה צרכים הפוכים.

רחל עזריה: המדינה קודם כל צריכה לבנות דירות.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לשמור על שטחים פתוחים כי אנחנו צריכים לשמור משהו לנכדים ולנינים שלנו.

רחל עזריה: מצד שני, הרשויות המקומיות הרבה פעמים אין להן עניין לצופף.

<דוד אריאלי: לא נכון, למה?

רחל עזריה: אלא אם זה לשטחי מסחר.

<דוד אריאלי: לא, באמת שלא.

<דוד אריאלי: יש המון שינויי מחשבה.

<דוד אריאלי: היום יש גישה תכנונית מאוד מעמיקה.

<דוד אריאלי: אנחנו בסך-הכול רוצים לדאוג שאנחנו נספק את התשתיות הראויות כפונקציה של כמות היחידות המתפצלות, אם זה גני ילדים אם זה מועדונים לקשישים, אם זה פארקים.

רחל עזריה: אבל כשהאוכלוסייה מזדקנת אז גני ילדים מתרוקנים, אתה יודע את זה.

<דוד אריאלי: ואז אתה יכול לעשות בגן הילדים משהו לטובת האוכלוסייה המבוגרת.

<דוד אריאלי: יש פה דיונים על גדלי דירות.

רחל עזריה: לכן אמרנו שנעשה את הצוות המשותף לעניין של הפיצולים.

<דוד אריאלי: אני רוצה לומר משהו ואני אודה לך אם תוכלי להעביר לחבר הכנסת ביטן, משהו מאוד חשוב לנושא היטל ההשבחה.

<דוד אריאלי: תיראו, בלי היטל ההשבחה לא יהיה ניתן לתת לתושבים בדירות המתפצלות את התשתיות הראויות.

<דוד אריאלי: זה יהיה פשוט גול עצמי לא לעשות את זה.

רחל עזריה: אני חייבת לומר לך משהו על זה.

רחל עזריה: כשזוג צעיר עובר לבית, יש לו תכנית ללכת 7 ילדים בדירת 3 חדרים.

רחל עזריה: אתה לא אומר לו לתת היטל השבחה על כל ילד.

רחל עזריה: אגב, אנחנו יודעים שאחת הסיבות שרשויות רוצות דירות גדולות, זה כדי שיבואו משפחות מבוססות יותר.

<דוד אריאלי: זה לא נכון.

<תומר רוזנר: זאת עובדה שלא נתונה במחלוקת.

רחל עזריה: זאת תופעה ידועה.

<דוד אריאלי: בוא תן ראייה לעובדה הזאת.

<דוד אריאלי: זה לא נכון, באמת שלא.

רחל עזריה: בסוף, אין מה לעשות, צריך לתת את המענה לציבור.

רחל עזריה: לכן האמירה שאנחנו בעצם חייבים את היטל השבחה כדי לתת את השירות, הדוגמה שנתתי על משפחה גדולה בעצם מעידה על זה – היום היטל השבחה הוא לא פר תושב.

רחל עזריה: לכן, כיוון שלא מגדילים את השטח - - -

<דוד אריאלי: הדוגמה היא קיצונית.

<דוד אריאלי: אני מדבר ברמה העקרונית.

<דוד אריאלי: בתכנון מקומי אני אוכל להגיד לך, למשל, באיזה מקום אני צריך להגדיל את המט"ש שלי בשביל שייתן מענה.

<דוד אריאלי: לזה יש עלויות.

<דוד אריאלי: משפט אחרון, אם אפשר להעביר לחבר הכנסת ביטן.

<דוד אריאלי: הוא טוען טענה שהיא לא נכונה לגבי הכלכליות של המהלך של הפיצול כפונקציה של תכנון היטל ההשבחה.

<דוד אריאלי: הוא אומר שאם ההערכה היא 60,000 עד 100,000 לתשלום ההיטל, זה לא כלכלי ולא יעשו את הפיצול.

<דוד אריאלי: חבר הכנסת ביטן טוען שאם נגבה היטל השבחה בהזדמנות הראשונה בשלב ההיתר, זה יהיה לא כלכלי ולא יעשו את זה.

<דוד אריאלי: זה לא נכון עובדתית ואני אסביר למה.

<דוד אריאלי: במקומות הכי בעייתיים, אתה תגיע ל-40,000 עד 50,000 שקלים שכר דירה שנתי.

<דוד אריאלי: יש פה שמאי והוא לא יגיד לי שאני טועה.

<דוד אריאלי: זאת אומרת, יש מושג שנקרא מכפיל רווח.

<דוד אריאלי: במקרה הגרוע אתה במכפיל 2.

<דוד אריאלי: חלומו של כל משקיע זה מכפיל 2.

רחל עזריה: 40,000 לשכירות ל-45 מטר רבוע?

רחל עזריה: אני קונה.

<דוד אריאלי: 3,000 שקלים, כמו בטבעון, כפול 12 זה 36,000.

<דוד אריאלי: זה מכפיל 2.5-3.

<דוד אריאלי: אם זה 2,500 שקלים, זה מכפיל 3.

<דוד אריאלי: מבחינה כלכלית, מכפיל 2 או 3, זה יתמרץ את התושבים לעשות את זה.

רחל עזריה: מה אכפת לך שזה יהיה במכירה?

<דוד אריאלי: משום שאני חייב לספק תשתיות במיידי לתושבים שמגיעים.

<דוד אריאלי: זה תשתיות אדירות, זה לשפץ בתי ספר.

<דוד אריאלי: אני עכשיו הכפלתי בית ספר אתרופוסופי.

<דוד אריאלי: מאיפה זה נעשה?

<דוד אריאלי: מקרנות הפיתוח שלי.

<קריאה: וכשעושים שבס?

<קריאה: אתה לא מוסיף כלום.

<קריאה: בשבס משלמים היטל השבחה.

רחל עזריה: עמיר ריטון, בבקשה.

<עמיר ריטוב: אני ראש מועצה אזורית לב השרון ויו"ר מרכז המועצות האזוריות.

<עמיר ריטוב: הגעתי לפה היום הואיל שבגרסה הקודמת עם חבר הכנסת אלי כהן, כבר סיכמנו שמחריגים את המרחב הכפרי.

<עמיר ריטוב: חשבתי שבזה סיימנו וככה זה היה גם בהצעת החוק.

<עמיר ריטוב: הגעתי לפה היום כי היה חשוב לי להעביר כאן בשולחן הזה את עמדת מרכז המועצות.

<עמיר ריטוב: אנחנו למעשה אחרי עדכון תמ"א 35.

<עמיר ריטוב: תמ"א 35 היא תכנית המתאר הארצית שאושרה ממש בספטמבר.

<עמיר ריטוב: עוד לא חגגנו שנה לעדכון שלה.

רחל עזריה: מאיזה מושב אתה?

<עמיר ריטוב: מושב חרות.

<עמיר ריטוב: מושבניק לגמרי.

רחל עזריה: מה אתה מגדל?

<עמיר ריטוב: כשאת הולכת לסופר בירושלים תחפשי "עלי נחל".

<עמיר ריטוב: זה כרוב שגדל הידרופוני על מים.

<עמיר ריטוב: בלי תולעים, בלי ריסוסים.

<עמיר ריטוב: בכל אופן, תמ"א 35, אותה הוביל אביגדור יצחקי, דאגה גם לנושא הדיור ופתחה הרבה מאוד שטחים פתוחים, ותמ"לים.

רחל עזריה: היא פתחה שטחים פתוחים, הרחבות.

<עמיר ריטוב: בכל אופן, מה שקורה כרגע זה שבעדכון תמ"א 35, הגענו להבנות עם כל הגופים שנמצאים פה סביב השולחן, אם זה גופים ירוקים ואם זה השלטון המקומי.

<עמיר ריטוב: אני נאלצתי להתפשר מתוך הבנה וסיבה שאנחנו רוצים שהכפר יהיה כפר והעיר תהיה עיר.

<עמיר ריטוב: רצינו שמספר יחידות הדיור יהיה מוגבל ומצומצם ולא יתחרה ולא יתמודד עם העיר.

<עמיר ריטוב: לכן, כתוצאה מכך, מחוזות ירושלים, חיפה ומרכז מצינו את כל מכסת יחידות הדיור שלנו.

<עמיר ריטוב: זאת אומרת, זה לא שנשאר לנו ברזרבה.

<עמיר ריטוב: מיצינו את הכול, כי שאבנו את זה לטובת אותה יחידה שלישית.

רחל עזריה: אבל אתה אומר שיש הבדל בין מרכז לפריפריה.

<עמיר ריטוב: מחוזות דרום וצפון יש עוד יחידות דיור.

<עמיר ריטוב: שם זה עלול לגרום לבעיות אחרות.

<עמיר ריטוב: אם תרצי ויש לך זמן, אני אפרט.

<עמיר ריטוב: בכל אופן, ברור שאם תרצו לפתוח, תצטרכו כבר עכשיו, אתם ככנסת כי אתם מעל מוסדות התכנון, להגיד שתמ"א 35, התמ"א החשובה הזאת, אתם פותחים אותה.

רחל עזריה: אף אחד לא פותח אותה.

<עמיר ריטוב: אני רוצה לחדד את מה שאני אומר.

<עמיר ריטוב: אני הגעתי לכאן היום כדי שישמעו בקולי מוקלט לפרוטוקול, כל השותפים שלי לדרך שנמצאים כאן.

<עמיר ריטוב: דרך אגב, מלבד הקשת המזרחית, שאני אזמין אותם לפגישה איתי, לדעתי הם עוד תקועים איזה 20 שנה אחורנית.

<עמיר ריטוב: צריך לדבר איתם וליישר איתם קו.

<עמיר ריטוב: כל השותפים שיושבים כאן סביב השולחן ישמעו אותי מדבר בקולי.

רחל עזריה: אני מוחלת על כבודם.

<עמיר ריטוב: להיפך, אני רוצה להידבר איתם.

<עמיר ריטוב: חשוב שייאמר לפרוטוקול שאנחנו במרכז המועצות האזוריות לא חושבים שנכון לפתוח בעת הזאת את תמ"א 35 רק אחרי שעכשיו היא אושרה.

<תומר רוזנר: מר ריטוב, אני רוצה לשאול שאלה.

<תומר רוזנר: בוא נעמוד מול פני המציאות.

<תומר רוזנר: ידוע לך ש-90% מהמושבים יש מה שמכונה דיוריות והמועצות האזוריות והוועדות המקומיות לא נוקטות שום צעד כנגד הדבר הזה.

<תומר רוזנר: להערכתי מדובר ב-70% מבתי האב במושבים שמחזיקים דיוריות ואתם לא עושים כלום.

<תומר רוזנר: אם זה כל-כך נורא, למה אתם לא עושים כלום?

רחל עזריה: סליחה, תם הזמן.

<עמיר ריטוב: אני אענה לך אחר-כך.

רחל עזריה: החברה להגנת הטבע.

<קריאה: אני נותן למר ריטוב את הדקה שלי להסביר.

<עמיר ריטוב: אני רוצה לענות לתומר בעניין הזה.

<עמיר ריטוב: הבעיה היא לא בנו, הבעיה היא במוסדות המשפט.

<עמיר ריטוב: זה לא שאנחנו לא עושים כלום.

<עמיר ריטוב: הבעיה של מוסדות המשפט, כשמגיע מישהו עם 10 יחידות דיור, כשמותר רק 2 וזה בשטח שלא מיועד למגורים, השופט אומר לו: אוקיי, קח 3 שנים ותנסה להסדיר.

<עמיר ריטוב: הבעיה היא לא איתנו.

<עמיר ריטוב: יחד עם זאת, הכנסת חוקקה פה לאחרונה חוק שמדבר על אכיפה במרחב הכפרי.

רחל עזריה: אורן אבלה מלשכת עורכי הדין, בבקשה.

<אורן אבלה: אני אחזור רגע להצעה המקורית.

<אורן אבלה: ההצעה המקורית, עם כל הכבוד לקשת המזרחית הדמוקרטית, לא ביקשנו כאן ריב ומדון.

<אורן אבלה: המטרה באמת היתה למצוא פתרונות מהירים למגורים.

<אורן אבלה: אם ניקח לדוגמה מושבניק רגיל, בלי דור סבא, בלי כל מיני זכויות נוספות.

<אורן אבלה: הוא התאלמן, הילדים עזבו את הקן.

<אורן אבלה: הוא גר בבית רגיל של כ-200 מטר.

<אורן אבלה: ההצעה מדברת על מתן פתרון ולפצל את הבית הזה.

<אורן אבלה: אפשר לרדת מה-55 מטר, אפשר לרדת מזכויות ולהשתוות חזרה לערים.

<אורן אבלה: לקחת את הפיצול המקורי הבסיסי שגברתי רוצה, מבית של 200 מטר שקשה לתחזק אותו, שאין בו צורך, שיכול לתת פתרון לזוג צעיר.

<אורן אבלה: את זה כן אפשר לעשות במושבים בצורה מאוד קלה, בלי כל הניסיונות להחזיר אותנו לבג"צים כאלה ואחרים שהם לא רלוונטיים.

<אורן אבלה: הפעם, לשם שינוי, כולם יהיו שווים, גם בני העיר, גם בני המושבים.

<אורן אבלה: אם הפיצול יינתן לדירות צמודות קרקע, הוא יינתן גם לדירות צמודות קרקע בעיר.

רחל עזריה: ואז נשארת הבנייה הרוויה, אבל זה לפעם הבאה.

<אורן אבלה: משפט אחרון לסיום.

<אורן אבלה: פה כן יהיה אפשר לחזור למקור לאחר דיונים ברוכים ולהגיד: נעזוב 55 מטר, נעזוב דור חמישי, נעזוב ויכוחים.

<אורן אבלה: ניתן לכולם, נהיה שווים.

<אורן אבלה: שיהיה ניתן לפצל, 45 מ"ר לכל הפחות ושלא ייספר בתמ"א 35 ואז כולם ירוויחו.

רחל עזריה: סטלה אבידן, בבקשה.

<סטלה אבידן: אני מה"מאבק על הבית" ביד אליהו.

<סטלה אבידן: אני תושבת.

<סטלה אבידן: התחלנו את החוק הזה תחת עירוניות והבנו את נושא המרקם שאת מדברת.

<סטלה אבידן: המשכנו בזה שצריך להיות תכנון יעיל.

<סטלה אבידן: אדם טבע ודין הזכיר את הנושא של טבע עירוני.

<סטלה אבידן: ראש העיר קרית טבעון דיבר על תשתיות.

<סטלה אבידן: זהו, כל השאר זה היה קנייניות, היטלי השבחה, היטל מנהל וכדומה.

<סטלה אבידן: חבר'ה, כדי לעשות כזה דבר צריך לראות מי התושבים.

<סטלה אבידן: זה לא יכול להיות שרירותי ושמעמד הביניים ייתן את הפתרון למדינת ישראל.

<סטלה אבידן: יש תשתיות תחבורה.

<סטלה אבידן: אני מדברת על שכונות, אפילו בפריפריות כמו טבריה.

<סטלה אבידן: יש בעיות של פקקים, יש בעיות של תחבורה ציבורית.

<סטלה אבידן: אם הזקנה צריכה היום תחבורה כדי להגיע לקופת חולים, החבר'ה הצעירים צריכים להגיע לאוניברסיטה.

<סטלה אבידן: מה, תתחילו לעשות קווים לאוניברסיטאות כדי שלא ייסעו באוטו פרטי?

<סטלה אבידן: אני לא יודעת, אני לא רוצה להיכנס, כי יש לי רק דקה.

<סטלה אבידן: אני רק מבקשת מכל מי שיושב פה, ילך טיפה יותר על החשיבות של תכנון יעיל, תכנון ששומר לא רק על טבע עירוני אלא גם על מרחבים זמינים למחיה.

<סטלה אבידן: צפיפות של יכולת מחיה ולא צפיפות של קופסת נעליים.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: אנחנו נצטרך לעשות עוד פגישה עם המרכז לשלטון מקומי.

רחל עזריה: אני ממש מבקשת שתעזרו לנו ותקבעו מהר.

רחל עזריה: פעם שעברה זה היה חודש.

רחל עזריה: אנחנו סוף מושב וצריך לתקתק את זה.

רחל עזריה: אני רוצה שאנחנו נעשה פגישה כמו שצריך.

רחל עזריה: נעשה פגישה מאחורי הקלעים לגבי המושבים.

רחל עזריה: הישיבה הבאה תהיה בשבוע הבא.

רחל עזריה: אנחנו חייבים לסגור את החוק הזה אחרת אנחנו נמשיך לדבר והוא לא יקרה.

רחל עזריה: יש לנו עד סוף המושב.

רחל עזריה: נצטרך מאמץ גדול גם של מרכז השלטון המקומי.

רחל עזריה: עם המושבים כבר נקבע.

רחל עזריה: נעשה את המאמץ, נסגור את הפגישה בימים הקרובים.

רחל עזריה: אני מוכנה להגיע גם בשישי אם צריך.

רחל עזריה: תודה רבה, הישיבה נעולה.