הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 122, 2017-06-21 09:00

רחל עזריה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה, דיון מספר 8, בנושא הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי) (הלוואות חברתיות) (פ/1127).

רחל עזריה: עוד מעט נמשיך בהקראה.

רחל עזריה: בישיבה הקודמת התחלנו בהקראה ולא היה זמן להתייחסויות, אז נתחיל בהתייחסויות.

רחל עזריה: יש שני נושאים שביקשתי בתום הדיון הקודם שתהיה להם המשך בדיקה.

רחל עזריה: בנושא של בנק ישראל והחל"צ היתה פגישה, יהיה המשך עבודה ואנחנו עובדים שם על פתרון.

רחל עזריה: לגבי הפינטק, מזכר הבנות בין רשות שוק ההון והמפקחת על הבנקים היה אמור להיחתם.

<יואב גפני: אנחנו המשכנו להחליף טיוטות לגבי הפינטק, ואני חושב שייקח לנו עוד כמה ימים.

רחל עזריה: אבל זה ברמת סגירות אחרונות או שיש מורכבות?

<סימה שפיצר: אני לא חושבת שיש מורכבות.

<סימה שפיצר: בהתאם לעקרונות ששוחחנו עליהם בישיבה הקודמת, אנחנו מנסים לקדם שזה יחול על כל הגופים, כל הגופים שמפוקחים על-ידי רשות שוק ההון.

<סימה שפיצר: בסך-הכול אנחנו לא רואים שיש מקום למורכבות.

<יואב גפני: אפילו הייתי מוסיף שאני מתחיל לקבל פניות, אני מניח שגם סימה מקבלת פניות ואנחנו מנסים למסד תהליך.

<יואב גפני: למשל, אני יכול לומר שפנו אלי גם נותני שירותי אשראי, גם מי שצפויים להיות נותני שירותים בנכס פיננסי.

<יואב גפני: יש קשיים כאלה ואחרים עם פתיחת חשבונות וכולי.

<יואב גפני: אני, בראש ובראשונה, אפילו לפני שאני פונה לפיקוח על הבנקים, אני יודע לברר פניות לעומקן.

<יואב גפני: יש לנו הרבה מאוד ניסיון בתחום הזה.

<יואב גפני: אני רוצה לראות קודם כל שהיתה פנייה בכתב, היתה תשובה, לראות מה הבסיס, על מה זה עומד.

<יואב גפני: לפעמים הדברים נפתרים מעצמם.

<יואב גפני: דרך אגב, חלק מהקשיים שאני מבין זה, לא עונים לנו בזמן.

<יואב גפני: אבל כשאתה פונה באופן פורמלי אז אתה גם מקבל תשובה באופן פורמלי.

<יואב גפני: התחושה שלי היא שחלק ניכר מן העניין הזה זה פשוט היעדר היכרות של המערכת הבנקאית עם התחום הזה.

<יואב גפני: כמו סימה, אני סבור שנוכל להגיע לפתרון בעניין הזה.

רחל עזריה: לגבי העניין של ההיכרות זה אחד הדברים שעלו מהחברות בדיון הקודם, שאמרו, אנחנו מעדיפים מקום שברור מה צריך לעשות, יותר קל לנו להתנהל, גם אם הכללים הם לא קלים מאשר כשלא ברור.

רחל עזריה: והנה, מה שאתה אומר מתכתב עם זה.

רחל עזריה: מזכר ההבנות יוכל להיות חתום עד יום שני?

<יואב גפני: אם צריך, נעשה מאמץ.

רחל עזריה: תעשו מאמץ.

רחל עזריה: יהיה לנו פה את הדיון הבא.

רחל עזריה: ביום שני אנחנו סוגרים את החוק.

רחל עזריה: זו השאיפה.

רחל עזריה: אז כל מה שאנחנו עובדים עליו צריך להתכנס.

רחל עזריה: ביקשתי גם לבדוק מה הפער בין המעמד של הבנק, אם הבנק פותח P2P, האם יש לו יתרונות כיוון שהחוק הזה לא חל עליו?

<סימה שפיצר: אני רוצה לתת סקירה בעניין הזה.

<סימה שפיצר: ככלל, יש לנו סקר ועשינו איזושהי בדיקה ראשונית.

<סימה שפיצר: לא היה לנו מספיק זמן ל העמיק מכיוון שבכל זאת יש לנו לא מעט רגולציה, אבל בעיקרון מרבית ההנחיות שמופיעות היום בחקיקה נמצאות והרבה יותר לעומק בהוראות שלנו.

<סימה שפיצר: יותר מזה, במקום שבו חסר, אנחנו בהחלט חושבים שצריכים להיות אחידות וכללי משחק זהים, כל P2P צריך לפעול לפי אותם עקרונות.

<סימה שפיצר: למפקחת על הבנקים יש סמכות להוציא הוראות לכל פעילות, ואנחנו חושבים שצריך להוציא הוראה מיוחדת וייעודית לפעילות בתחום הזה.

<סימה שפיצר: עד היום עוד לא התחילה פעילות מהסוג הזה, ולכן גם לא מצאנו לנכון לקדם אותה.

<סימה שפיצר: גם לא היתה רגולציה בתחום.

<סימה שפיצר: ברגע שיש רגולציה, אנחנו חשובים שככה צריך להיות.

<סימה שפיצר: יותר מזה, ישנם הרבה חוקים שחלים על גופי אחרים ועדיין בנקים פטורים.

<סימה שפיצר: למשל, זירות מסחר, לבנקים יש להם גם פעילות שדומה לזירות מסחר, חדרי עסקאות.

<סימה שפיצר: הפעילות הזאת באופן מפורש מוחרגת מתוך ההוראות הרלוונטיות מכיוון שברור ומובן שהגופים האלו יפעלו ובאופן מפוקח על-ידי הרגולטור המתאים.

<סימה שפיצר: אני אוסיף עוד נקודה.

<סימה שפיצר: לא נכון שפעילות P2P תפוקח על-ידי רשות שוק ההון כאשר בנק מייסד אותה, מכיוון שבמקרה הזה הרגולטור המתאים, אם זה הרגולטור של רשות שוק ההון, לא יוכל לראות את התמונה הכוללת של מה שמתנהל בבנק, ואם קיימים ניגודי עניינים הוא לא יכול לחקור אותם לעומק כי אין לו סמכויות מול המערכת הבנקאית, ואם המפקח על הבנקים רוצה לבדוק P2P ואת ניגודי העניינים בין הפעילות הזאת לבין פעילות הבנק עצמו, שוב, מכיוון שהנושא מפוקח על-ידי רגולטור אחר, המפקח לא יוכל לראות.

<סימה שפיצר: לכן חשוב שזה יהיה מפוקח על-ידי מפקח אחד, המפקח שמוסמך לפקח על בנקים.

<סימה שפיצר: ואנחנו חושבים שנכון יהיה שעדיין תהיה ההחרגה בחקיקה ושלא תהיה על פעילות הפלטפורמות רגולטור אחר.

<סימה שפיצר: זה לא נכון עקרונית, וברמה המשקית זה לא יהיה נכון.

<סימה שפיצר: אז בדקנו בעניין הזה, יש מעט מאוד פערים.

<סימה שפיצר: עשינו סקר, אני לא יודעת אם אנחנו רוצים להיכנס לכל סוגיה.

<סימה שפיצר: אבל ברמה הכללית, חובת רישוי מוסדרת, ניהול הכספים בחשבון נאמנות זה לא מוסדר, אבל אנחנו חושבים שנכון שיהיה מוסדר.

<סימה שפיצר: הנושא של מניעת ניגודי עניינים מוסדר כבר היום.

<סימה שפיצר: ישנן פעילויות בתוך התאגידים הבנקאיים שחושפות את התאגיד הבנקאי לניגודי עניינים, ואנחנו כבר מזה שנים גם קבענו הוראות לעניין הזה וגם עושים ביקורות בתחום הזה.

<סימה שפיצר: בנושא של אי גילוי פרטים מזהים ללקוח – היום הפסיקה היא מאוד-מאוד רחבה בעניין הסודיות הבנקאית.

<סימה שפיצר: בנק לא יכול לגלות שמות ולכן גם זה מוסדר.

<סימה שפיצר: השמירה על ענייני המלווים – בחנּו את העניין הזה לעומק.

<סימה שפיצר: יש לנו גם חובת אמונים שהוחלה במסגרת הפסיקה וגם בחוק הבנקאות (שירות ללקוח) כללים שמחייבים את הבנק לפעול באמונה ובשקידה כלפי לקוחותיו, אז החובות האלה ממילא קיימות.

<סימה שפיצר: הנושא של דירוג לווים נמצא כבר הרבה שנים במומחיות של הבנקים, וזה חלק מהביזנס שלהם להעמיד אשראי, ולכן גם בהוראות שלנו מוסדר הנושא של מודל דירוג.

<סימה שפיצר: מסירת מידע על הסיכונים הכרוכים בפעילות – זה גם מוסדר מאוד לעומק בכללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסירת מסמכים), גם הסיכונים עצמם וגם מיגע על שיעור התשואה.

<סימה שפיצר: זה כבר קיים בהוראות שלנו.

<סימה שפיצר: איסור העדפה מעוגן בפסיקה, ואנחנו חושבים שזה מוסדר גם בסעיפים מסוימים בהוראות שלנו למניעת פגיעה בלקוח.

<סימה שפיצר: נושא נוסף, של הקצאת הכספים שקיבלה פלטפורמה ושלא הועברו ללקוחות, זה לא מוסדר ואנחנו חושבים שצריך להסדיר אותו.

<סימה שפיצר: הנושא של גביית הלוואות, לא רק שזה קיים בהוראות שלנו.

<סימה שפיצר: אנחנו הסדרנו בהוראות שלנו גם כללים להוגנות בגביית הלוואות, ומה הסנקציות שבנק יכול להפעיל כלפי הלקוחות שלו כי אנחנו רוצים שהבנק יעשה את הגבייה באופן רך.

<סימה שפיצר: הרי בנק הוא בכל זאת לא גוף קטן, שלא יהיה דורסני כלפי הלקוח.

<סימה שפיצר: אנחנו קבענו כללים וממש לאחרונה שדרגנו אותם מאוד משמעותית בעניין של הגנת הלקוח עצמו.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שהם ברמה מאוד-מאוד נאותה.

<סימה שפיצר: דבר נוסף, שמירה על ענייני הלווה, בעל רישיון ימסור ללווה לפני מתן האשראי מידע לפי סעיף 50ג להצעת החוק המונחת לפנינו.

<סימה שפיצר: אז הבנק מחויב בגילוי נאות לפי סעיף 5 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח).

<סימה שפיצר: דבר שלא קיים ולא מוסדר בהוראות שלנו זה האפשרות למסור למלווה את פרטי הלווה.

<סימה שפיצר: זה ממש דבר שלא נמצא אצלנו בהוראות.

<סימה שפיצר: על פניו הבנק לא יוכל למסור.

<סימה שפיצר: אני חושבת שזה בסך-הכול לא מרע את מצב הפלטפורמה, אלא להיפך.

<סימה שפיצר: אבל עדיין, אנחנו לא מתנגדים להסדיר את זה.

<סימה שפיצר: חובת פרסום באתר האינטרנט של בעל הרישיון – הנושא הזה מוסדר בסעיף 14 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח).

<סימה שפיצר: הבנק צריך להציג באינטרנט ובמקומות נוספים את המידע על שיעורי הריבית על פיקדונות.

<סימה שפיצר: עמלות – הבנק נדרש לפרסם תעריפון גם כן, וזה צריך להיות בקישור ישיר מדף הבית של אתר האינטרנט שלו.

<סימה שפיצר: עיצום כספי – הנושא מוסדר לעומק בפקודת הבנקאות, גם הטלנו עיצומים כספיים כך שזה נושא ברור ומוסדר.

<סימה שפיצר: בהוראות שלנו ישנן עוד הרבה מאוד הנחיות שקיימות היום כבר על בנק ועל כל פלטפורמה שהוא יצטרך להקים, תהליכים של ניהול והערכת הסיכונים הגלומים בפעילות, אישור בדירקטוריון, ניהול סיכונים תפעוליים, הגנת הסייבר.

<סימה שפיצר: כל הנושאים האלה לא מוסדרים היום בחקיקה, אבל בהוראות שלנו הם כבר מוסדרים, ואם בנק יקים פלטפורמה הוא יהיה מחויב להסדרות האלה.

<סימה שפיצר: בעיקרון ולסיכום, אנחנו חושבים שמרבית ההנחיות כבר קיימות היום.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שהפלטפורמות צריכות להתנהל כולן על אותו מגרש משחקים ובאותה רמה של אסדרה, ולכן אנחנו חושבים שנכון יהיה שאנחנו נוציא הוראת ניהול בנקאי תקין מתאימה לפעילות הזאת.

<סימה שפיצר: רשות שוק ההון – היושבת-ראש של הרשות יושבת אצנו בוועדה המייעצת והיא חלק מהצוות שמאשר את ההוראות למערכת הבנקאית.

<סימה שפיצר: אני חושבת שאנחנו עובדים מאוד בצמידות.

רחל עזריה: אנחנו תיכף להתייחסויות לגבי הסעיפים.

רחל עזריה: מתי אתם מתכוונים להוציא את ההנחיות?

<סימה שפיצר: כרגע זה לא רלוונטי כי עוד אין גוף אחד במערכת הבנקאית שפעיל, אבל אנחנו לא ניתן לאף בנק להקים פלטפורמה מבלי שתהיה אסדרה.

<סימה שפיצר: אנחנו לא חושבים שצריך בשבוע הקרוב ועד לסיום - - - להוציא הוראה.

<סימה שפיצר: לא יוקם שום גוף מבלי ש - - -

רחל עזריה: אבל אני מציעה שנגדיר יעד, לא רק לא יוקם, אלא - - -

<סימה שפיצר: אני חושבת שבתוך שלושה-ארבעה חודשים אנחנו יכולים לעמוד ביעדים.

רחל עזריה: שלושה חודשים זה בסדר.

רחל עזריה: אפשר גם עד מועד תחולת החוק.

רחל עזריה: זה גם אופציה.

<סימה שפיצר: עד מועד תחולת החוק זה מצוין.

רחל עזריה: ואיך אתם מתכוונים להוציא את ההנחיה?

<סימה שפיצר: ההנחיה עוברת תהליך, שהוא חלקו גם פתוח לציבור.

<סימה שפיצר: מוציאים טיוטה, קודם כל דנים פנימית לגבי הטיוטה עצמה, ואז אנחנו מפרסמים את הטיוטה לדיונים.

<סימה שפיצר: לפני שמפרסמים את הטיוטה יש גם דיון בוועדה המייעצת ביחד, ואז אנחנו נשמע את ההערות ונעביר להתייחסות.

<סימה שפיצר: אני חושבת שאנחנו כבר מעבירים היום בינינו מסמכים, אני חושבת שזה צריך להיות ככה.

רחל עזריה: מצוין.

<סימה שפיצר: ולאחר מכן ההוראה תתפרסם.

<סימה שפיצר: אז עד תחילת החוק אנחנו נעמוד בתהליך הזה בצורה סבירה.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: לינור דויטש, בבקשה.

<לינור דויטש: לינור דויטש, מלובי 99.

<לינור דויטש: חשוב לי להתייחס לדברים שסימה אמרה.

<לינור דויטש: אני חושבת שמרבית החברות פה מנועות מלהתייחס לעניין המהותי בגלל שהן כולן כאן תלויות בבנקים.

<לינור דויטש: יש פה אלמנט מאוד בעייתי.

<לינור דויטש: יש את חוק הריכוזיות שעבר לא מזמן בכנסת.

<לינור דויטש: אם הפלטפורמות היו נכס בר קיימא, הבנקים היו מוגבלים להיכנס אליו עד תחום, למשל, של 20%.

<לינור דויטש: פה מדובר בתחום חדש.

<לינור דויטש: אני לא מצליחה להבין למה הבנקים צריכים להיכנס אליו ולא להיות מוגבלים.

<לינור דויטש: נגיד שאנחנו נותנים להם להיכנס, או שמספקים הגנת ינוקא לפלטפורמות כי אחרת הם יכולים לטרוף אותם, מה שנקרא שחקן טורפני, ולהרוג אותם לפני שהם בכלל התחילו.

<לינור דויטש: ואם את אומרת, אי אפשר כפל רגולציה, פיקוח על הבנקים, נגיד שמקבלים, עדיין חייבים לחוקק שתהיה להם חובה לדווח לוועדת הכלכלה או ועדת הכספים של הכנסת מדי חצי שנה או שנה מה קורה במגרש המשחקים הזה.

<לינור דויטש: לא יכול להיות שאת יוצרת לכאורה חוק חדש, להיטיב עם הפלטפורמות, אבל יש שחקן ענק ושלם עם מחזור כספים אינסופי שאת נותנת לו כללים אחרים.

<לינור דויטש: הם ישחקו עם חרבות, ולאלה את נותנת רובים.

<לינור דויטש: זה לא הגיוני.

רחל עזריה: לינור, דיברנו על איך אנחנו מתאימים את הכללים.

<לינור דויטש: הרבה מאוד נקודות שסימה ציינה, שהיא אמרה, זה עדיין לא הוסדר, זה עדיין לא הוסדר, זה עדיין לא הוסדר, אלה דברים שהם אקוטיים.

<לינור דויטש: אני מבינה שהיא אומרת שלא ייתנו שחקן חדש לפני.

<לינור דויטש: אני חושבת עדיין שצריך להכניס לחוק סעיף שאומר שפעם בשנה לפחות ייערך דיון בכנסת, שתהיה לה סמכות לזמן את כל הגורמים ולבדוק מה מצב השוק הזה כי אחרת את פשוט מפקירה אותם לגורלם.

רחל עזריה: אז ההצעה שלך היא שיהיה איזשהו מעקב של הכנסת.

<לינור דויטש: כן.

רחל עזריה: אוקיי, בסדר.

<לינור דויטש: במינימום.

רחל עזריה: אז תציעי את ההצעות שלך.

רחל עזריה: ולינור, אני לא חושבת שיש מחלוקת גדולה סביב השולחן.

רחל עזריה: הדיון כרגע הוא איך אנחנו עושים את זה בדרך הטובה ביותר.

<לינור דויטש: אז שתי הצעות.

<לינור דויטש: האחת, נושא הסמכות של הכנסת שלפחות פעם בחצי שנה או שנה יהיה דיון שיחייב אותם לדווח מה מצב השחקנים ומה המצב בשוק.

<לינור דויטש: השנייה, הגנת ינוקא.

<לינור דויטש: אם אכן הבנקים מקבלים פטור מהחוק הזה, אני חושבת שצריך לחוקק הגנת ינוקא שלפחות בחמש השנים הראשונות הם יהיו מנועים מלהיכנס לשוק הזה.

<לינור דויטש: אחרת, את פשוט גוזרת מראש משחק לא הוגן.

רחל עזריה: בסדר, אז אלה שתי ההצעות.

רחל עזריה: חבר הכנסת פריג', בבקשה.

עיסאווי פריג': אני רוצה ברשותך לחזור לדיון שהיה קודם.

עיסאווי פריג': אני מתאר לעצמי שדובר על זה, ותסלחו לי על זה.

עיסאווי פריג': אני עדיין לא משוכנע שאתם צריכים להיות במגרש המשחקים הזה.

רחל עזריה: מי?

רחל עזריה: הבנקים?

רחל עזריה: שהבנקים לא יוכלו לפתוח פלטפורמה?

עיסאווי פריג': כשאני נכנס לזה במחשבה לעומק זה מרוקן את כל החוק מהתכלית שלשמה הוא בא.

עיסאווי פריג': אני רוצה להיות שלם עם עצמי.

עיסאווי פריג': כשאתם נכנסים לפלטפורמה הזאת, עולות אלף שאלות.

עיסאווי פריג': למה לא נכנסתם לזה עד עכשיו, אם זה אטרקטיבי ואם זה מעניין, ויכולתם לעשות את זה?

עיסאווי פריג': ואמרנו ואומרים כל הזמן באוצר שהמטרה היא תחרות ולאפשר גיוון ולהוריד עלויות אשראי.

עיסאווי פריג': אז ברגע שאתם נכנסים אתם שחקן משמעותי ושחקן גדול, מה יעשו איתכם הקטנים?

עיסאווי פריג': אני חושב שאנחנו מפספסים את המטרה - - - סימה, תביני, בנק ישראל, אני בצד שלכם.

עיסאווי פריג': אבל כשאנחנו חושבים בפייריות, אתם לא צריכים להיות בפלטפורמה הזאת.

עיסאווי פריג': פיקוח זה משהו אחר.

עיסאווי פריג': לכן זו סוגיה מהותית, לפי דעתי, ואני מבין שהיה דיון קודם על זה.

<סימה שפיצר: אני רוצה להגיב.

<סימה שפיצר: לכאורה, אם הבנקים היו רוצים לדרוס את הגופים האלה, יכלו - - - כשהם קמו והם כבר פעילים שלוש-ארבע שנים, ישנה פעילות.

<סימה שפיצר: תפתחו באינטרנט, בלי שתרצו תקבלו הצעות או להשקיע ב-P2P או לקבל הלוואות מה-P2P, וזה בסדר גמור.

<סימה שפיצר: בנקים בכל העולם נכנסים לתחום הזה - - -

עיסאווי פריג': למה לא נכנסתם עד עכשיו?

עיסאווי פריג': למה חיכיתם לחקיקה?

<סימה שפיצר: ואז היית אוסר עליהם?

<סימה שפיצר: אני שואלת בצד העקרוני.

<סימה שפיצר: בצד העקרוני אנחנו לא חושבים שצריך לאסור על בנקים.

<סימה שפיצר: יותר מזה, אם אתה תאסור על בנקים, היום פעילים פה בישראל בנקים שהם סניפים של בנקים זרים, חברת האם שלהם הקימה P2P, אז אתה מגרש את הבנקים הזרים פה מישראל ואתה רוצה לסגור גם בנקים זרים שבאו פה להתחרות.

<סימה שפיצר: זה דבר נוסף.

רחל עזריה: רגע, למה אתה מגרש אותם?

<סימה שפיצר: כי הם מחזיקים ב-P2P, ואם אתה אוסר את מה - - - פחות יעניין אותם זה לנהל פה סניף, ואנחנו לא נמנע מהם פעילות שמותרת - - -

רחל עזריה: זה לא אומר שהם צריכים לסגור את הסניף.

<סימה שפיצר: לאסור עליהם?

רחל עזריה: עיסאווי אומר, וזה עולה פה גם מחברי הכנסת וגם מהיושבים בחדר – אף אחד לא מצפה שבנקים זרים לא יוכלו להיכנס לישראל בגלל - - - P2P.

רחל עזריה: אבל יש פה בעיה שכן צריך לפתור אותה.

רחל עזריה: ביקשנו את הטבלה הזו להשפעה, וזה מתחיל את הדיון - - -

<סימה שפיצר: אמרנו, הרגולציה מבחינתנו צריכה להיות זהה.

<סימה שפיצר: זו לא שאלה.

<סימה שפיצר: וישנם עוד חוקים ועוד כללים שככה זה עובד, ואנחנו חושבים שככה זה צריך להיות.

<סימה שפיצר: כללי המשחק צריכים להיות אחידים.

<סימה שפיצר: אני לא מדברת על הרגולציה.

<סימה שפיצר: אני מדברת על הצד העקרוני של עצם הפעילות של ה-P2P.

<סימה שפיצר: יושבים פה גופי P2P, שניים מהם לפחות, לפי מה שאני יודעת, מחזיקים גופי המניות שלהם גופים אחידים גדולים.

עיסאווי פריג': זה משהו אחר.

עיסאווי פריג': אני לא רוצה שנערבב את הדברים.

<סימה שפיצר: אני פשוט עונה לתגובה שאתה העלית, שהבנקים לא צריכים להיות במשחק הזה.

<סימה שפיצר: אני חושבת שבעצם צריך להיות פה משחק הוגן.

<סימה שפיצר: למה בנק לא יכול להקים פלטפורמה?

<סימה שפיצר: כי הוא מעמיד אשראי, נכון?

<סימה שפיצר: אז מצד שני, תגיד לפלטפורמות, אתם לא יכולים להעמיד אשראי מהאמצעים העצמיים שלכם, תהיו רק פלטפורמות.

<סימה שפיצר: זה בעצם פועל לשני הכיוונים באותה צורה, בנקים לדעתנו, ועל-פי הרישיון שמותר להם היום כבר לעסוק יכולים להקים פלטפורמה של P2P מכיוון שזה טבעם, תיווך בין פיקדונות למתן אשראי.

<סימה שפיצר: זה מה שמופיע היום בסעיף 10 לחוק הבנקאות (רישוי).

רחל עזריה: אבל סימה, הרי הפחד שיושב פה בחדר הוא שיוקמו פלטפורמות על-ידי הבנקים ובעצם ידחקו החוצה את הפלטפורמות הקיימות, ואז לא יהיה לא את זה ולא את זה.

רחל עזריה: זה החשש.

<סימה שפיצר: אם זה החשש, אז עובדתית החשש לא התאמת בשלוש-ארבע שנים האחרונות שהם פעילים בו.

רחל עזריה: לא, אבל בשלוש-ארבע השנים האחרונות, השוק היה חסום, היה כוח מאוד גדול בידי הבנקים ביחס לפלטפורמות.

רחל עזריה: בחוק הזה אנחנו מייצרים מערכת יחסים חדשה עם יחסי כוחות קצת שונים בזה שאנחנו אומרים בכנסת, חשוב לנו שיהיו פלטפורמות P2P, בזה שבנק ישראל אומר, בזה הממונה על שוק ההון – יש פה מהלך גדול שאנחנו מגדירים כמשהו שהוא חשוב לנו ומשנים את כללי המשחק.

רחל עזריה: זה שזה לא קרה עד עכשיו זה לא אומר כלום.

רחל עזריה: גם הקשיים שלעתים הוערמו, לעתים לא, לא משנה, על-ידי הבנקים על מערכות ה-P2P יכולות להעיד על זה שיש באמת את המתח הזה.

<סימה שפיצר: הקשיים, כפי שהבהרנו, לא נבעו ממניעת תחרות.

<סימה שפיצר: הקשיים נבעו מכך שהגופים לא מוסדרים - - -

רחל עזריה: אנחנו לא יודעים.

רחל עזריה: יכול להיות שכן, יכול להיות שלא, אנחנו לא נכנסים לזה.

<סימה שפיצר: אבל אנחנו מסבירים את המהות כי, שוב, אנחנו אלה שדחקנו את הבנקים לפינה מכיוון שיש חקיקה בין-לאומי בנושא של הפטקא, ויש חקירות על הבנקים.

<סימה שפיצר: אנחנו דחקנו את הבנקים לפינה.

<סימה שפיצר: גופים שלא היו מפוקחים, לא היו להם צווים, ביקשו לפתוח חשבונות ולעשות דרכם העברות בנקאיות.

<סימה שפיצר: זה יצר לבנקים סיכונים שעכשיו אנחנו מטפלים - - -

רחל עזריה: סימה, עזבי, אבל זה לא משנה.

יגאל גואטה: אני חושב שהיא הסבירה את העניין.

יגאל גואטה: בסדר, הבנו.

יגאל גואטה: הדאגה שלה בכלל זה לא לעצמם, זה רק לבנקים הזרים.

<סימה שפיצר: לא, לא, לא.

יגאל גואטה: אני צוחק.

יגאל גואטה: היא לא דואגת לעצמה בכלל.

<סימה שפיצר: כשטוענים שהשוק היה חסום, אנחנו מבינים שזה קרה אבל מעוד כמה אילוצים.

רחל עזריה: אבל סימה, אנחנו לא יודעים.

רחל עזריה: אין לנו דרך לפרש את העתיד לפי העבר, כיוון שיותר מדי דברים אנחנו לא יודעים לגבי העבר, ולכן אני מבקשת שזו לא תהיה דוגמה.

רחל עזריה: יש פה חשש שעולה לגבי מהלך שמאוד יכול להיות שהוא לא יקרה, אבל מכיוון שכשאנחנו מחוקקים חוק אנחנו מתייחסים לכל הסיטואציות העתידיות האפשריות, אז זו אחת מהן: איך אנחנו נותנים את ההגנה?

עיסאווי פריג': אני רק מעלה שאלה.

עיסאווי פריג': סימה, אם זה כל-כך אטרקטיבי להיכנס לפלטפורמה הזאת, התחושה שלי היא שאתם רוצים את הפתח הזה להיכנס כי זה הופך להיות על-פי חוק, אז אתם רוצים לקחת את האופציה החוקית איך לנטרל את זה על-פי חוק בכוחות שיש לכם.

עיסאווי פריג': זה מאוד בעייתי.

יגאל גואטה: ואתה רוצה גם שהיא תגיד לך שאתה צודק.

עיסאווי פריג': לא, אני מנסה לחשוב.

<סימה שפיצר: אנחנו רוצים גם שהשוק הזה יתרומם, ואנחנו חושבים שנכון שהפעילות הזאת תתפתח, אנחנו רואים בה גם תועלות, ואנחנו חושבים שהיא טובה - - -

עיסאווי פריג': אבל לא תרמתם לפיתוחה לפני תהליך החקיקה.

<סימה שפיצר: כי לא היתה חקיקה.

עיסאווי פריג': לא, היתה דינמיקה שאתם עצרתם אותה, סימה.

<סימה שפיצר: אנחנו לא עצרנו אותה.

<סימה שפיצר: אנחנו עודדנו את החקיקה, אנחנו השתתפנו בצוות בריס שהוביל את התהליך הזה, אנחנו חשבנו שהוא נכון.

עיסאווי פריג': אני חושב שאנחנו יורים לעצמנו ברגליים.

עיסאווי פריג': זו דעתי.

רחל עזריה: אני מציעה שתחשבו על הגנת ינוקא.

רחל עזריה: זה משהו ששווה בדיקה.

רחל עזריה: יואב, נשמח לשמוע את דעתך.

<יואב גפני: אני רוצה להתייחס לדברים שסימה הציגה בהתחלה.

<יואב גפני: גם אנחנו - - - סקירה קצרה בגלל קוצר הזמן, ואנחנו גם קיבלנו את הסקירה של הפיקוח על הבנקים.

רחל עזריה: ותודה, אגב.

רחל עזריה: זו סקירה רצינית ומקצועית ואני מעריכה את העבודה, כולנו מעריכים את זה, וזה גם הבסיס להמשך הדיון.

רחל עזריה: אז תודה.

רחל עזריה: זה גם נ עשה בזמן קצר.

<יואב גפני: בעצם על המערכת הבנקאית, כפי שסימה ציינה, יש עליה ממילא עכשיו, בלי קשר לשאלת פלטפורמת ה-P2P, שזה עוד סגמנט של פעילות, רגולציה מאוד-מאוד רחבה שמטפלת בסדרה מאוד-מאוד רחבה שמטפלת בסדרה ארוכה מאוד של נושאים, בין השאר ניגוד עניינים ועניינים מעניינים שונים שהצעת החוק הזו מטפלת בהם מכיוון שהם לא קיימים לגבי הפלטפורמות האלה, אבל ממילא לגבי בנק חלק ניכר מן הדברים קיים.

<יואב גפני: בדיון הקודם אמרנו שאין לנו עניין להיכנס לשאלת הרגולציה כרגולטור.

<יואב גפני: העניין הזה ברור.

<יואב גפני: אבל אנחנו סבורים שצריכים לחול כללים דומים.

<יואב גפני: אני חושב שבמהות אנחנו שומעים פה את סימה אומרת שהם גם סבורים שצריכים לחול כללים דומים, יש פה טענה גם, נוכח הסקירה הזאת שנעשתה יחסית במהירות, שלמעשה חלק ניכר מהכללים ממילא חלים, לא בדיוק באותה רמה של חקיקה.

<יואב גפני: אם זה מופיע פה בחקיקה ראשית, אז זה יכול להופיע באופנים שונים במסגרות שונות של רגולציה.

<יואב גפני: אבל בסופו של דבר זה חל.

<יואב גפני: יש נקודות שלא חלות, גם אותן סימה ציינה.

<יואב גפני: למשל, העניין הזה של להלוות כספי נוסטרו או חשבונות נאמנות, אבל אנחנו מבינים שאם וכאשר בנקים ייכנסו עוד לפני, אז הם יכינו הוראות שלמעשה מטפלות בכל העניין הזה בתוך המסגרת של המערכת הבנקאית.

<יואב גפני: אז מן הבחינה הזאת, אם יהיו כל הכללים האלה, דהיינו כל הכללים ששמים את הבנקים כשחקנים בתחום הזה, אם הם נכנסים לשם ופועלים על-פי אותם כללים שפועלים השחקנים האחרים, אז זה מה שרצינו ומן הבחינה הזאת זה בסדר.

<יואב גפני: אגב, דעתנו היא שאם הבנקים ממילא לא נכנסים לשם, אנחנו לא רואים מדוע צריך להחיש את הכללים כל עוד אם לא יהיו כללים, אז הבנקים לא יהיו שם.

<יואב גפני: ואני מבין שבאופן מהותי התפיסה עכשיו שהפיקוח על הבנקים מציג היא שכאשר הבנקים נכנסים הם צריכים להיכנס כאשר הכללים את אותם כללים.

עיסאווי פריג': התשובה שלך מעורפלת, יואב.

עיסאווי פריג': אתה לא עונה.

רחל עזריה: יואב, אני שמעתי משהו אחר.

רחל עזריה: אני שמעתי שבנק ישראל מתחייב לייצר את הכללים לפני שהבנקים נכנסים.

רחל עזריה: לא שמעתי שזה יהיה מכשול לכניסת הבנקים לתחום.

<יואב גפני: מכיוון שבנקים לא פועלים, היום יש ארבע פלטפורמות שפועלות בתחום הזה.

<יואב גפני: אני לא יודע על כניסה של בנקים.

<יואב גפני: יכול להיות שכבר יש איזושהי הכנה לדבר הזה.

<יואב גפני: אני לא מכיר את הדברים בדיוק.

עיסאווי פריג': מהי עמדתכם המקצועית?

עיסאווי פריג': מהי עמדת הרשות?

עיסאווי פריג': איך היא רואה את זה?

<יואב גפני: חבר הכנסת פריג', אתה מבקש שנתייחס לשאלה נוספת.

<יואב גפני: אני כבר אתייחס אליה.

<יואב גפני: התחלתי בשאלה הראשונה שעלתה על הפרק, היא השאלה שהחוק הזה למעשה לא חל על המערכת הבנקאית.

<יואב גפני: דהיינו, אם יש פה הוראות שאומרות, אתה לא יכול להלוות מכספי הנוסטרו, אם בנק נכנס לתוך התחום הזה הן לא חלות עליו.

<יואב גפני: זה הטריד אותנו וערכנו סקר פערים שלנו, הפיקוח על הבנקים ערך סקר פערים שלו, ובלי קשר לסקר הפערים הזה אני מבין שהעמדה העקרונית היא שכך צריך להיות.

<יואב גפני: זאת עמדתנו לגבי השאלה הראשונה.

<יואב גפני: אם זה המצב, אז נחה דעתנו.

<יואב גפני: אני עדיין בסוגיה הראשונה – הכללים שחלים על הפלטפורמות חלים מכוח חקיקה ראשית.

<יואב גפני: להבנתי, הכללים שחלים על המערכת הבנקאית, עשינו דקירה מאוד ראשונית, מאוד פשוטה, בגלל לחץ הזמנים של הוועדה, היא לא במסגרת של חקיקה ראשית ואני לא יודע אם אפשר ליצור בדיוק אותם כללים - - -

<קריאה: יש הוראות שכן ויש הוראות שלא.

<יואב גפני: בסדר, אז אני אומר את זה כדי לומר את הדברים בצורה מלאה כי היינו רוצים שהכללים יהיו אותם כללים.

עיסאווי פריג': מבחינה משקית, עסקית, תחרותית, בתכלית המקורית של החוק, האם אנחנו מכוונים למטרה?

עיסאווי פריג': אני שואל אותך.

<יואב גפני: אנחנו לא נתנו את דעתנו לסוגיה הזאת עד כה.

<יואב גפני: כל השחקנים האחרים, ויש שחקנים נוספים שהם שחקנים בעלי משמעות שיכולים להיכנס לתוך התחום הזה ואתה אפילו ציינת אותם באחד הדיונים הקודמים.

<יואב גפני: דיברת לא רק על הבנקים אלא דיברת גם על המוסדיים, אגב, דיון שלא עלה.

<יואב גפני: בשאלה הזאת אין לנו עמדה – אם הכללים יהיו אותם כללים, אנחנו לא רואים מניעה בעת הזאת.

רחל עזריה: אז מבחינתך, רק לוודא שאותם כללים ושבנק ישראל מוציא את ההנחיות, והטענות שעולות פה מטעם חברי הכנסת אתה לא מוטרד מהן?

<יואב גפני: אז אני ממקד – הטענות שעולות מטעם חברי הכנסת, אם אני מזקק אותן, הטענה העיקרית היא הטענה של חבר הכנסת פריג'.

<יואב גפני: הוא אומר: אם בנקים ייכנסו לסיפור הזה, אני חושש שאם תהיה היתכנות בכלל לעסק הזה, אז הרי הבנקים ייקחו אותו בגלל העוצמה שיש להם, הם יעלימו את כל השחקנים האחרים.

<יואב גפני: אגב, טענה שנטענה גם לגבי המוסדיים.

<יואב גפני: שוב, יש לנו עסק שהוא בחיתוליו.

<יואב גפני: ארבע פלטפורמות שגם אחרי שתעבור הקריאה השלישית של החוק הזה ייקח חצי שנה עד שהם יהיו מפוקחים, בינתיים אני לא רואה גורמים אחרים, ושחקנים אחרים שיפעלו תחת אותם כללים כבר עכשיו עוד לפני שאנחנו יודעים על הקשר, רוצים להוריד אותם.

רחל עזריה: חקיקה ראשית זה משהו מורכב.

רחל עזריה: אנחנו מאוד-מאוד משתדלים לא לחוקק ל-18 החודשים הקרובים או ל-24 החודשים הקרובים.

רחל עזריה: לכן, לומר בינתיים - - -

<יואב גפני: כבוד היושבת-ראש, בכובע שלנו כמפקחים על שני סוגים שונים של שחקנים, סוג אחד זה הגופים המוסדיים, גופים עצומים ובעלי השפעה שעולה לאין ערוך על זו של הפלטפורמות האלה שהשפעתן היא אפסית על שוק האשראי בכלל, ואנחנו גם צפויים לפקח על הגופים האלה.

<יואב גפני: בין השאר, אחת המטרות שלנו בחקיקה היא תחרות.

<יואב גפני: אם אנחנו נבין שגוף שהוא מפוקח שלנו פועל, מנצל את הכוח שלנו באופן כזה שהוא לא מאפשר לפלטפורמות אחרות לפעול, והדבר פוגע במבוטחים, יש לנו את הכלים לעשות את זה, אני מדבר בכובע שלי כממונה על שוק ההון, אני מתכוון להפעיל את כל הסמכויות שלי.

<יואב גפני: עוד פעם, אני לא יודע עדיין על בעיה כזאת שקיימת.

יגאל גואטה: אני חושב שמה שעיסאווי אומר זה דבר נכון, ובינינו גם כשיש איזשהו פיקוח זה לוקח זמן ולא מיד עולים על זה.

יגאל גואטה: אבל אני בכלל לא מבין את זה מהשור, מה הבעיה שלא תהיו שם ותתמודדו במערכת הקיימת שלכם?

יגאל גואטה: תתמודדו, אדרבה, תוזילו עלויות, לא יודע איך תעשו ומה תעשו על-מנת שתוכלו להתמודד עם ה-P2P, ובוא נראה אתכם.

יגאל גואטה: מה הסיפור שאתם צריכים להיות בתוך זה?

<סימה שפיצר: אני אגיד למה.

<סימה שפיצר: קודם כל, אם אנחנו רוצים לאפשר גם לגופים האלה להתרומם, ויכול להיות שבנקים ירצו להשקיע באחד מהגופים האלה, זה גם ימנע מהם את היכולת שבנקים ייכנסו לתחום, כי היום כבר שני מוסדיים נכנסו לתחום.

יגאל גואטה: אז עכשיו שוב פעם, הדאגה זה להם?

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שהפעילות של ה-P2P היא טובה.

<סימה שפיצר: הדאגה שלנו היא לציבור.

יגאל גואטה: זאת אומרת, יש לנו שתי דאגות, אחת לאלה מה-P2P ואחת לבנקים הזרים.

רחל עזריה: רגע, רגע, אבל - - -

יגאל גואטה: לא, אני רוצה להבין.

רחל עזריה: אתה סיימת לדבר?

יגאל גואטה: עם כל הכבוד, ובאמת יש הרבה כבוד אליכם, אבל אתם דואגים לזה, ודואגים ל-P2P, ודואגים לבנקים הזרים.

יגאל גואטה: תסבירי לי איפה את דואגת לעצמך בסיפור הזה?

עיסאווי פריג': היא לא תגלה לך.

יגאל גואטה: זה קצת מעליב, הדבר הזה.

<סימה שפיצר: הפיקוח על הבנקים לא רוצה להקים P2P, והוא לא ירוויח מזה שיקומו P2P.

<סימה שפיצר: אנחנו מוכנים כדי לאפשר תחרות הוגנת שבנק לא יוכל להזרים כספי בנק לתוך אותו P2P שהבנק יקים כדי לאפשר תחרות, בשונה ממוסדי שכן יכול להזרים, היה דיון כאן, 20% מהסכומים או ללא הגבלה.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שהקמה של P2P היא לטובת הציבור, ועכשיו אני עונה לך בתשובה של טובת הציבור ולא איפה נאי מרוויחה כי בתלוש שלי זה לא יקבל שום ביטוי.

<סימה שפיצר: עדיין, טובת הציבור היא לאפשר לו לקבל פיקדונות בתשואה גבוהה יותר ממה שהוא מקבל על פיקדונות.

<סימה שפיצר: כשמלווים ל-P2P מקבלים תשואה גבוהה יותר, ומי שייתן ויזרים את הכספים לאותו P2P זה יהיה הציבור ולא הבנק.

<סימה שפיצר: אנחנו מוכנים להכניס סעיף כזה או התחייבות כזאת בכל תחום.

<סימה שפיצר: גם אנחנו שחשבנו על מניעת ניגודי עניינים מבחינתנו פנימה, לא חשבנו שיהיה נכון שבנק יאפשר להזרים לתוך ה-P2P את ההון העצמי שלו, אלא זה צריך להתרומם מתוך פעילות של גיוס כספי מלווים.

רועי פולקמן: אז רק שאלה לנקודה הזאת.

רועי פולקמן: הסיפור של כסף שיושקע גם במוסדיים - - -

עיסאווי פריג': עוד לא דיברנו על זה.

רועי פולקמן: לא, אז אמרנו שתהיה הגבלת אחוזים.

רחל עזריה: זה נושא שעוד לא סוכם.

רועי פולקמן: אוקיי, כי זו הטיה דרמטית, כי ברגע שזה לא פלטפורמה מתווכת אלא הבנק המוסדי שם את כספו, אז כבר עשינו כאן עיוות מוחלט של הדפוס.

<סימה שפיצר: אז אני רק רוצה לחדד.

<סימה שפיצר: קודם כל, חופש העיסוק שלא סביר שלמוסדיים זה יתאפשר ולבנקים זה לא יתאפשר.

<סימה שפיצר: בכל העולם בנקים משקיעים בתחום הזה, מפתחים את התחום הזה.

<סימה שפיצר: עוד לא ראינו שנעשתה - - - של התחום בעולם.

רחל עזריה: סימה, אם אין בעיה אז אין בעיה, אז הכול טוב.

<סימה שפיצר: אני מסכימה איתך.

רחל עזריה: אני אומרת עכשיו ברצינות, אם בעוד שנה נגלה שאין בעיה אז הכול טוב, אבל אם אנחנו מגלים שיש בעיה, איך אנחנו מתכוננים לזה.

רחל עזריה: אני חושבת שהפער הוא שהנחת העבודה שלך היא שלא תהיה בעיה.

<סימה שפיצר: עוד לא חתמנו על ה-MOU, אבל קבענו שאנחנו מדברים בינינו כל הזמן.

<סימה שפיצר: אפשר אפילו להכניס סעיף מפורש ל-MOU הזה.

<סימה שפיצר: יכול להיות שזה יעכב את מועד החתימה, אבל הרי הטענות יועלו כלפי רשות שוק ההון שמפקחת על הגופים שיפוקחו ויוקמו, שהם לא יהיו תחת הפיקוח של בנק ישראל.

<סימה שפיצר: ואז אנחנו נוכל לדון בהם ולראות בדיוק איך פותרים את הנושאים האלה ולקבוע מגבלות ככל שדרוש.

<סימה שפיצר: זאת אומרת, אנחנו כאן כדי לאפשר את זה ולא כדי למנוע.

רחל עזריה: אז את אומרת שפשוט תכניסו את זה כסעיף בתוך ה-MOU?

<דוידה לחמן מסר: אני הייתי בוועדת בכר והייתי חברה בוועדות אחרות, ואני מדברת עכשיו באופן כללי ואני רוצה להסביר משהו.

<דוידה לחמן מסר: הבנקים הם הגורם הריכוזי הגדול ביותר במערכת הפיננסית בישראל, כי הם המערכת הפיננסית.

<דוידה לחמן מסר: נכנסים שחקנים חדשים.

<דוידה לחמן מסר: עכשיו מה מאפיין את הבנקים?

<דוידה לחמן מסר: ואני מתקוממת על מה שאמרה חברתי אמרה, אם יורשה לי.

<דוידה לחמן מסר: בנק היום מקבל את כספי הציבור, הכספים האלה הם שלו.

<דוידה לחמן מסר: אם חושבים שלציבור מגיעה תשואה על ההשקעה, שישלמו ריבית על העו"ש.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו המדינה היחידה חוץ מבנק אחד שאין ריבית על העו"ש.

<טיבי רבינוביץ: לא נכון.

<דוידה לחמן מסר: חוץ מבנק איגוד, אמרתי.

<דוידה לחמן מסר: ההבדל בין המוסדיים לבין הבנקים הוא שלבנקים יש מערכת הפצה.

<דוידה לחמן מסר: הם מקבלים את הכספים שלנו והם מלווים אותם לאחרים.

<דוידה לחמן מסר: ואנחנו לא נכנסים עכשיו לשאלה איך מלווים, למי מלווים, בפיקוח המפקח על הבנקים.

<דוידה לחמן מסר: זה המצב המשפטי.

<דוידה לחמן מסר: הגוף המוסדי, אין לו מערכת הפצה כמו המערכת הבנקאית.

<דוידה לחמן מסר: הגוף המוסדי מקבל את הכסף שלנו ומנהל אותו לגיל פרישה או בקרנות נאמנות אחרות.

<דוידה לחמן מסר: בא משרד האוצר ואמר, אנחנו מעוניינים שגופים מוסדיים שמנהלים את כספי הציבור ישתמשו בכסף של הציבור וישמישו אותו למתן הלוואות, קצת בדומה למערכת הבנקאות כי נכון להיום הגופים המוסדיים נותנים כסף לכל החברות הציבוריות במשק בסכומים גדולים, ואחר-כאן, כן או לא, לפעמים יש תספורות.

<דוידה לחמן מסר: זאת אומרת, לגופים המוסדיים יש בעיה של מערכת הפצה שבאמצעותה הם יוכלו להשמיש את הכסף להלוואות קטנות.

<דוידה לחמן מסר: לכן משרד האוצר, נדמה לי, חשב שזה חשוב לאפשר לגופים המוסדיים במגבלה מסוימת – עד כמה שאני מבינה, יואב זה 20%, נכון?

<יואב גפני: נכון.

<דוידה לחמן מסר: למוסדיים יש מגבלת 20%, שימו לב, ואותה מגבלה שיש לבנק אם הוא רוצה להחזיק סופרמרקט.

<דוידה לחמן מסר: בנק שרוצה להיכנס לתחום הסופרמרקטים, נכס ריאלי, מוגבל ל-20%.

<דוידה לחמן מסר: משרד האוצר אמר, למרות שאנחנו חושבים שגופים מוסדיים זה חשוב, אם גופים מוסדיים רוצים לשלוט במערכת של פלטפורמה הם מוגבלים ל-20%.

<יואב גפני: לא, לא.

<יואב גפני: בפלטפורמה לא כי זה פיננסי-פיננסי.

<דוידה לחמן מסר: פיננסי-פיננסי, סליחה.

<דוידה לחמן מסר: אבל עדיין זאת מערכת הפצה.

<דוידה לחמן מסר: זאת מערכת הפצה ולכן היה חשוב לתת להם להיכנס.

<דוידה לחמן מסר: לבנקים יש מערכת הפצה, יש להם נגישות ישירה לציבור, כולנו מפקידים אצלם את הכסף והם מלווים את הכספים שלנו.

<דוידה לחמן מסר: למה שהם ייכנסו לפלטפורמות?

<דוידה לחמן מסר: למה?

<דוידה לחמן מסר: הם נכנסים היום לבנקאות אינטרנטית.

<דוידה לחמן מסר: למה שבנקים ייכנסו ויבחרו – נכון, אני שחקן חדש להלוואות ללא ריבית, אני לא מעניין את אף אחד, אני אלטרואיסט.

<דוידה לחמן מסר: אבל אני שואלת בממדי תחרות שאתם מופקדים עליה - - -

רחל עזריה: אז מה את מציעה?

<דוידה לחמן מסר: אני חושבת שהצעתה של חברתי כאן, שהיא תהיה הגנת ינוקא שגברתי אמרה אותה גם, לתקופה מסוימת, ובוא נראה איך השוק הזה פורח על-ידי שחקנים חדשים, והיה והוא יפרח והבנקים יגידו שהם נורא מתאימים להיכנס אליו גם ושייכנסו אליו בעוד חמש שנים.

<דוידה לחמן מסר: אני לא חושבת שתהיה פגיעה בחופש העיסוק, ואני חושבת שזה לתכלית ראויה ולא במידה העולה על הנדרש.

<דוידה לחמן מסר: גברתי, עוד דבר אחד לגבי הכללים לחלופין.

<דוידה לחמן מסר: אם יחליטו אחרת, ואתם רוצים לתת לבנקים להיכנס, מה שאמרו כאן חבריי הוא שונה, ואני רוצה ברשותכם לומר.

<דוידה לחמן מסר: חברי ממשרד האוצר אמרו, אנחנו מבינים שהבנקים לא ייכנסו עד שלא יהיו כללים זהים לכללים של הפלטפורמות האחרות - - -

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: אני לא מסכימה עם הפרשנות הזאת.

רחל עזריה: אני לא חושבת שבאמת הם לא ייכנסו.

רחל עזריה: כשהם ייכנסו, יהיו כללים.

רחל עזריה: זה מה שנאמר.

<דוידה לחמן מסר: וזה חמור ביותר כי הכללים שקבעו כאן היום בחוק בזב שאתם היום מעבירים הם כללים שבאים למנוע ניגודי עניינים - - -

רחל עזריה: יהיו כללים.

רחל עזריה: זה לא מטריד אותי.

<דוידה לחמן מסר: אבל אסור שהבנקים ייכנסו, אם הם ייכנסו – לפי דעתי הם צריכים להיות מוגבלים ב-20% כמו סופרמרקט, בהנחה שזה סוג של סופרמרקט, או הגנת ינוקא רק אחרי שייקבעו כללים שאתם יודעים.

רחל עזריה: אני מסכימה.

רחל עזריה: ייקבעו כללים, פשוט אני לא חושבת שזה לא מה שימנע מהבנקים להיכנס כי בנק ישראל ידאג שיהיו כללים לפני שהבנקים מעוניינים להיכנס.

<אייל אלחיאני: שמי אייל אלחיאני, מנכ"ל חברת טריא.

<אייל אלחיאני: הבנקים הם גופים עסקיים, אנחנו מכירים אותם, דיברנו על זה לא מעט, על הדרכים שבהן הם מנסים לחסל את הפעילות הזאת.

<אייל אלחיאני: יש כאן מצב שבו יש תחרות שאנחנו מנסים לקדם כאן, ובו לבנק יהיה יתרון משמעותי מעבר להפצה.

<אייל אלחיאני: אני בעד תחרות, ואם יכולים לשחק באותם כללים, ברוכים הבאים, אני בטוח גם שננצח כי יש מנגנון הרבה יותר חכם ויותר רזה ויותר טכנולוגי.

<אייל אלחיאני: אבל ברגע שבא עסק שמוגבל, אני כפלטפורמה יכול לתת לו עד מיליון שקל, ביד שלנו כ-P2P תקבל מיליון שקלים ואתה צריך חמישה מיליון שקלים, בוא נשלים לך את זה ביד השנייה שלנו.

<אייל אלחיאני: ואז אין תחרות כי סט הכלים שיש היום לבנק, הוא יכול לתת את כל החמישה מיליון היום לעסק.

<אייל אלחיאני: אין לו בעיה.

<אייל אלחיאני: אם עסק בא כדי לקבל תנאים יותר טובים, אז יגידו, עד מיליון שקלים אנחנו ניתן לך בתנאים של הפלטפורמה כי דרך זה - - - את הפלטפורמה, אבל את ארבעת המיליון הנוספים אין לך ברירה, אתה תקבל בתנאים של הבנק.

<אייל אלחיאני: לעסק אין ברירה, כי אין לו חלופה לעניין הזה, ולפלטפורמות אין אפשרות להתחרות בזה כי החוק מגביל אותנו לרמה מסוימת.

<אייל אלחיאני: זאת היתה דוגמה.

<אייל אלחיאני: כמובן אפשר לקחת את זה לכל מצב אחר.

<אייל אלחיאני: אם נדבר על סל העמלות שאפשר להגיד לו, אם תיקח הלוואה מאתנו, נוזיל לך את עמלת העו"ש, את עמלת החריגה מאשראי.

<אייל אלחיאני: כל הדברים האלה הם סט כלים שאין לנו כפלטפורמות.

<אייל אלחיאני: אני בעד תחרות, לא פוחד מאף אחד, אבל צריך לראות אם באמת אפשר לייצר כאן תחרות או רק לתת כלי לבנקים לחסל את הפעילות הזאת.

רחל עזריה: התייחסויות נוספות לעניין זה, בבקשה.

<ירון סבאן: שלום, אני ירון סבאן, מנכ"ל הפלטפורמה החמישית שמשום מה לא נספרת פה בשולחן.

<ירון סבאן: אנחנו הופכים בעיה של עסקים קטנים ובינוניים הזדמנות.

<ירון סבאן: בעצם דרך הפלטפורמה שלנו עסקים פותרים את בעיית השוטף פלוס, מוכרים לציבור את החשבונית, הציבור מרוויח ריבית, הם מקבלים כסף בשוטף אפס.

<ירון סבאן: לקחנו בעיה, הפכנו אותה להזדמנות.

<ירון סבאן: אני חושב שההיקפים שלנו כיום הם הכי גדולים בשוק, אנחנו באיזור המאות מיליונים - - -

רחל עזריה: ברוך הבא, אנחנו שמחים שאתה פה, הכול טוב.

רחל עזריה: לא יודעת מה, אתה אתנו.

רחל עזריה: יאללה.

<ירון סבאן: אני פעם ראשונה פה ואני מנסה להבין מה הולך פה, וזה אל עושה סדר.

<ירון סבאן: כי פה מה נוצר?

<ירון סבאן: P2P אשראי צרכני נכנס לרשות שוק ההון, P2P בנקים הולך לבנק ישראל, P2P עסקים קטנים ובינוניים הולך לרשות לניירות ערך.

<ירון סבאן: תחרות זה לא - - -

רחל עזריה: עבדנו פה קשה, אפילו אם לא היית, ועשינו עבודה רצינית שעד סכום של מיליון ש"ח זה יהיה תחת רשות שוק ההון - - -

<ירון סבאן: מוכר הפלאפל יוכל לקבל ב-P2P.

<ירון סבאן: עסק קטן או בינוני לא יקבל כסף מ-P2P.

<ירון סבאן: חברים, מיליון שקל למפעל ניילונים באשדוד לא עוזר כלום.

<קריאות: - - -

<ירון סבאן: עם כל הכבוד, פיקוח אחר לא יוצר תחרות.

<ירון סבאן: המשקיעים שלי זה המשקיעים כמו בשאר הפלטפורמות.

רחל עזריה: ירון, תקשיב, אני אומַר בכנות וגם אמרתי את זה לאורך הדרך.

רחל עזריה: יש פה סיטואציה מורכבת - - -

יגאל גואטה: הגעת קצת באיחור.

רחל עזריה: לא, לא, לא.

רחל עזריה: זה בסדר.

רחל עזריה: אני שמחה שהגעת ואתה אומר את הדברים - - -

יגאל גואטה: מתנצל, אין לי משאבים של הבנקים.

רחל עזריה: נו, נו.

רחל עזריה: מה עכשיו?

רחל עזריה: דבר אליי, טוב?

רחל עזריה: תקשיב.

רחל עזריה: אנחנו ייצרנו את התוכנית הכי טובה, ואני חושבת שמה שייצרנו בסופו של דבר זה התוכנית הכי טובה שאפשר בתנאים הקיימים.

רחל עזריה: אתה אומר, זה לא מספיק טוב.

רחל עזריה: אני אומרת, בסדר, אנחנו פה עושים מהלך גדול שישפר משמעותית את המעמד שלכם, של חברות ה-P2P.

רחל עזריה: זה המהלך.

רחל עזריה: אז יש דברים שהם לא בדיוק כמו שהיינו רוצים.

רחל עזריה: אבל מלבד זה יש משהו שאתה רוצה לומר על הנקודה שאנחנו דנים בה כעת?

<ירון סבאן: כן.

<ירון סבאן: אני מגיע משוק ההון.

<ירון סבאן: בשנייה שהבנקים החליטו שהם נכנסים לשוק הברוקראז', הם פירקו את שוק הברוקראז' של המוסדיים.

<ירון סבאן: אתה מכיר את זה, אני בטוח.

עיסאווי פריג': מה זה, שוק מה?

<ירון סבאן: חדרי עסקאות שמבצעים עסקאות למנהלי השקעות שמחברים בין קונים מוכרים, היו שוק ברוקראז', וועדת בכר הובילה את זה, יצרו הגופים המוסדיים תחרות לבנקים.

<ירון סבאן: בנק לאומי החליט שהוא רוצה להיכנס, הוריד מחירים ופירק את השוק.

רחל עזריה: ומה קרה אחר-כך?

<ירון סבאן: כרגע מי ששולט זה השוק הבנקאי.

<ירון סבאן: שימו לב כמה - - - בורסה נסגרו בשנים האחרונות.

<ירון סבאן: חבר'ה, כשבנק נכנס לתחם הוא מפרק את כל השחקנים.

<ירון סבאן: הוא יותר חזק מכולם, יש לו את כל האינטרסים.

<ירון סבאן: ואני קצת המום, שבנק ישראל שאמור לדאוג לציבור, אני לא בטוח שלציבור הוא דואג.

רחל עזריה: אני מבקשת את המשפט הזה לא - - -

<ירון סבאן: סליחה.

<ירון סבאן: אז אני לוקח אותו בחזרה.

רחל עזריה: אז מה אתה מציע?

<ירון סבאן: אני מציע שאם הבנק רוצה להיכנס ל-P2P, שיקטין את מרווח האשראי, ייתן ריבית יורת גבוהה בפק"ם, ומצד שני, יוריד את המחיר בהלוואות.

<ירון סבאן: פשוט, הוא לא צריך להקים פלטפורמה.

<ירון סבאן: הוא יכול להשאיר את הלקוחות אצלו.

<ירון סבאן: שיוריד מחירים, שיוותר על מרווח האשראי.

<ירון סבאן: למה הוא צריך להקים פלטפורמה?

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: איגוד הבנקים, בבקשה.

<טיבי רבינוביץ: אני לא רוצה לעכב את הדיון כי אתם עוסקים בסוגיה הזאת כבר זמן רב, אבל אני רוצה לדייק מעט כי בלהט הדברים נאמרים פה בכוונה או שלא בכוונה כל מיני דברים שבינם לבין המציאות אני לא בטוח שיש קשר.

<טיבי רבינוביץ: קודם כל, לגבי ריבית על יתרות עו"ש, נאמרו פה שני דברים ששניהם לא נכונים.

<טיבי רבינוביץ: האחד, שבחו"ל כל הבנקים נותנים ריבית על יתרות עו"ש – לא נכון.

<טיבי רבינוביץ: דבר שני, שבארץ לא נותנים, גם זה לא נכון.

<טיבי רבינוביץ: נותנים בארץ, ולא כולם בחו"ל נותנים.

עיסאווי פריג': תדריך אותי, יש לי יתרה בעו"ש שהיא טובה, ולא נותנים לי.

<טיבי רבינוביץ: אז תעבור בנק, לבנק שנותן, וייתנו לך.

<טיבי רבינוביץ: יש בנקים שנותנים, יש בנקים שלא נותנים, כמו שקורה בחו"ל בדיוק.

<טיבי רבינוביץ: זה דבר אחד.

<טיבי רבינוביץ: דבר שני, לגבי אם הבנקים צריכים להקים פלטפורמות או לא, קודם כל, זה עניין עסקי של כל בנק ובנק.

<טיבי רבינוביץ: דבר שני, הבנקים עד היום לא קיבלו החלטה שהם רוצים להיכנס לתחום.

<טיבי רבינוביץ: אני לא יודע מה יהיה, יכול להיות שבעתיד כן.

<טיבי רבינוביץ: אם רצו למוטט את השוק, הם היו יכולים להיכנס עד עכשיו.

<טיבי רבינוביץ: לכן, כמו עמיתיי, אני לא רואה שום סיבה שהם ייכנסו מעכשיו ואילך, למעט סיבה אחת שכדאי שתשקלו אותה – טובת הלקוח.

<טיבי רבינוביץ: יכול להות ובסופו של דבר זו צריכה להיות גם מטרתכם, יכול להיות שתגיעו למסקנה שאם אתם רוצים את טובת הלקוח והבנק יכול להקים פלטפורמה שהיא יותר כדאית ללקוח, יכול להיות שכדאי לאפשר, כמובן, בכפוף לכל הכללים שאתם תמצאו לנכון כוועדה.

<טיבי רבינוביץ: אבל מטרת

<טיבי רבינוביץ: כם בסופו של דבר כוועדה היא לאפשר ללקוח לקבל את המחיר - - -

יגאל גואטה: אבל הבנק יכול לדאוג ללקוח כבר עכשיו.

יגאל גואטה: הוא לא צריך פלטפורמה בשביל זה.

יגאל גואטה: אני לא מבין מה זה, זה ממש לזרות חול בעיני הוועדה.

רחל עזריה: טיבי, אתה באמת חושב שתבוא ותגיד לנו מה תפקידנו כוועדה?

רחל עזריה: אנחנו אומרים לך מה תפקידת באיגוד הבנקים?

רחל עזריה: בוא נבהיר את זה בצרוה קצת מדויקת.

רחל עזריה: הטענה היחידה שאמרת שבאיזשהו אופן מתכתבת או עונה לשאלה ששאלנו, שאנחנו דנים בה בחדר, זו הטענה שאתה אומר, הבנקים לא ייכנסו לתחום.

<טיבי רבינוביץ: לא, לא אמרתי את זה.

רחל עזריה: אמרת, לא נכנסו ואתה לא יודע אם הם ירצו.

רחל עזריה: אנחנו אומרים, אוקיי, יכול להיות שלא, אם לא, אז נכון, אז אין מה לדון, הכול בסדר.

רחל עזריה: אבל אם הם ייכנסו, אז אנחנו צריכים והתפקיד שלנו הוא להגן על הציבור, כפי שאתה אומר, בנושא הזה.

רחל עזריה: ולכן אתה לא נתת תשובה.

רחל עזריה: זאת אומרת, לא אמרת שום דבר נשותן מענה.

<טיבי רבינוביץ: אז אני אנסה לתת לך תשובה - - -

יגאל גואטה: עכשיו הוא יתחיל מהתחלה.

רחל עזריה: לא, אתה יודע, אולי הוא יגיד את זה שוב ואז אנחנו נשמע משהו שיוכל להניח את דעתנו.

<טיבי רבינוביץ: קודם כל, מותר לי להמליץ לכם - - -

רחל עזריה: לא, אבל זו לא היתה השאלה.

<טיבי רבינוביץ: בסופו של דבר, המטרה צריכה להיות, לא משנה, של הוועדה, של כולם, מהי טובתו של הלקוח.

<טיבי רבינוביץ: טובתו של הלקוח היא שבסופו של דבר יקבל מחיר נמוך ככל שניתן.

<טיבי רבינוביץ: כך אני לפחות רואה את זה.

רחל עזריה: אז אתם יכולים לתת ריבית על העובר ושב.

רחל עזריה: זאת אומרת, יש הרבה דברים שאפשר לעשות בבנקים.

רחל עזריה: אם אנחנו רוצים לפתוח לדיון פה בוועדה את השאלה איך אנחנו מייצרים את טובת הלקוח ללקוחות הבנקים, אז זה דיון שאנחנו יכולים לעשות אותו.

רחל עזריה: אבל זה לא הדיון כעת.

רחל עזריה: אתה ביקשת להגיב לטענות שעלו לגבי ההתנהלות האפשרית העתידית של הבנקים ביחס לפלטפורמות ה-P2P.

רחל עזריה: האם יש לך תשובה לעניין הזה?

<טיבי רבינוביץ: כן, התשובה היא שלא תימנע מהבנקים האפשרות להקים את הפלטפורמות האלה, כי בסופו של דבר זה יכול להיות לטובת הלקוח, והלקוח בסופו של דבר יבחר אם לבחור בפלטפורמת P2P של "בנק טיבי", לצורך העניין, או ללכת לפלטפורמת P2P של - - - כי היא יותר נכונה בשבילו.

יגאל גואטה: ואנחנו חושבים שטובת הלקוח היא שהם לא ייכנסו.

עיסאווי פריג': רחל, אני צריך ללכת ואני מבקש לא להחליט בסוגיה הזו.

רחל עזריה: אנחנו ניקח את הסוגיה של הבנקים לעוד סיבוב.

רחל עזריה: בסדר גמור, עיסאווי.

<רן בייליס: אני חושב שאנחנו שוכחים קצת לרגע מה התכלית מלכתחילה.

<רן בייליס: באנו עכשיו להגביר ולעודד שימוש בפלטפורמת P2P, שהתכליות שלהן בין היתר היא להגביר את התחרות בבנק.

<רן בייליס: ברגע שאתם נותנים לבנק עכשיו להיכנס בדלת הראשית, ללא המשוכות שקבענו, ללא כל מאמץ, מבלי שנדרשו לרישיון, אתם קוברים את ה-P2P קבורת חמור.

<רן בייליס: יותר מזה, תחשבו רגע אצל מי אנחנו מחזיקים את חשבונות הבנק, אנחנו ב-P2P – אצל הבנקים.

<רן בייליס: אתם רוצים לתת לבנקים להתחרות בנו ב-P2P ולהחזיק לנו חשבונות בנק שביד אחת יכולים לקבור אותנו ולסגור לנו את החשבונות?

<רן בייליס: או בוא נעשה את זה בשביתה איטלקית כפי שהם עושים היום?

<רן בייליס: בעניין הזה אני חושב שהתשובה היא ברורה.

<רן בייליס: אני עוד לא שמעתי טיעון אחד מהותי מאיגוד הבנקים או ממישהו אחר, למה הם צריכים לעסוק בתחום הזה.

<רן בייליס: יתרה מכך, אני חושב שהפתרון הוא לא לתת רק חמש שנים.

<רן בייליס: אני חושב שחייבים לתת גם חמש שנים, וגם ככל שנותנים לבנקים להיכנס לתחום הזה, אז גם דרך חברות בנות שיהיו כפופות למפקח שאנחנו כפופים לו.

<רן בייליס: לא יכול להיות שיחולו עליהם כללים אחרים.

<רן בייליס: אני חושב שהגנת הינוקא שרוצים להעניק פה לבנקים היא לדעתי לא מספקת, היא צריכה להיות לפחות חמש שנים, שזה יהיה דרך חברות בנות של הבנקים ועם פיקוח של המפקחת שתחול עלינו.

<רן בייליס: וככה לפחות התחרות תהיה איך שהוא באותו מגרש משחקים.

<רן בייליס: ולסיום, אל תתנו לבנקים עכשיו להיכנס פה.

<רן בייליס: אתם צריכים להבין רגע משהו קטן.

<רן בייליס: הבנקים לא נכנסו פה לדעתי עד היום מסיבה אחת פשוטה – חוק הבנקאות (רישוי) קובע שהם צריכים לעשות את מה שמותר להם בחוק לעשות.

<רן בייליס: צריכה להיות סמכות בחוק לקבוע ולהתנהל בזה.

<רן בייליס: אני לא נכנס עכשיו לשאלה אם מותר להם או אסור להם, אבל להבנתי הם לא נכסנו עד היום כי זה היה בתחום האפור.

<רן בייליס: ועכשיו, בזה שאנחנו היום מסדירים פטור מחבות רישוי, הם לא נכנסו עד היום, וזה מדבר בעד עצמו.

<רן בייליס: הם לא נכנסו עד היום ואם אנחנו נותנים להם פטור מחובת רישוי, אנחנו בעצם מפרשים בדרך עקיפה את חוק הבנקאות (רישוי), ונותנים להם להיכנס בדלת הראשית.

<רן בייליס: זאת לא היתה כוונת המשורר.

<רן בייליס: דבר שני, מדברים קצת על המוסדיים.

<רן בייליס: למוסדיים אין פטור פה.

<רן בייליס: פה אנחנו נותנים עוד פעם יתרון מובהק ומשמעותי לבנקים על פני השחקנים האחרים בשוק הזה.

<רן בייליס: אני חושב שהוועדה שמעה את הטיעונים המהותיים מכל הפלטפורמות נגד צירוף הבנקים לתחום ה-P2P, ואני שוב אומר, לא שמענו טיעון מהותי, לא פרוצדורלי, לא שמענו טיעון אחד מהותי.

<טיבי רבינוביץ: טובת הלקוח.

רועי פולקמן: רק שאלה אחת ליואב, למה צריך להיות בהקשר הזה הבדל בין המוסדיים לבנקים?

רועי פולקמן: כלומר, אם אנחנו חוששים מגופים שיש להם מקורות גדולים ויכולים להשתלט על השוק, אז השאלה היא למה יש פה הבדל בין המוסדיים לבנקים.

רועי פולקמן: אם בכלל, אם מחליטים לכאן או לכאן זה עסקת חבילה.

רועי פולקמן: כלומר, אני לא רואה איפה המוסדיים שונים מהבנק בהשתלטות.

רועי פולקמן: דבר שני, האם ההגבלה, ויש הרבה היגיון בלהגביל, יש דרכים אחרות לעשות את זה.

רועי פולקמן: כלומר, לא דווקא להגיד, לא נכנסים, אלא כפי שאמרנו, וזה עלה פה כבר בדיונים קודמים, להגביל את ההיקף, את היקף השליטה שיכול להיות לבנק, אולי יכולים להיות אחוזים מסוימים ולא הכול.

רועי פולקמן: כמובן, ההגבלה על זה שזה לא כסף עצמי של הבנקים, אלא רק תיווך.

רועי פולקמן: כלומר, ברור שהמטרה היא לא לצמצם את השוק, אבל המטרה היא למנוע השתלטות של גופים שיכול להיות שיש להם אינטרס להוציא החוצה גופים שיתחרו בהם, ורק מהטעם הזה.

רועי פולקמן: לא בגלל שהם ייתנו טובה ללקוח.

רועי פולקמן: הם פשוט יגידו, אנחנו לא רוצים, היום זה שוק זניח של 300 מיליון, אבל מחר זה יהיה שוק של כמה מיליארדים וזה יכול להפריע לנו בפעילות העסקית.

רועי פולקמן: אז יכול להיות שאנחנו יכולים למצוא כאן פתרון יותר אלגנטי, זאת אומרת שהוא לא נטו חסימה.

יגאל גואטה: פתרון ביניים.

רועי פולקמן: איזה שהוא פתרון שהוא מראש, והדבר היחיד שמטריד אותי זה האמירה הכללית של הפיקוח: ייקבעו כללים לכש - - -

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: זה לא מה שהם אמרו.

רועי פולקמן: אז אולי לא הבנתי.

רחל עזריה: בדיון הקודם, כשהובהר שהחוק לא חל על הבנקים, אז אמרנו, אנחנו רוצים לוודא שאותם מגבלות שמכוח החוק חלות על ה-P2P חלים גם על הבנקים.

רחל עזריה: בנק ישראל הכין את המסמך שהעביר, ואמרו, אנחנו נוודא שזה יהיה לפני שהחוק נכנס לתוקף.

רחל עזריה: אבל עכשיו עולה נושא נוסף.

רחל עזריה: הנושא הזה עולה פה, ואני חושבת שאני מדברת בשם כל הח"כים, גם עיסאווי, שיש פה משהו שעוד לא נחה דעתנו, ואנחנו נבקש לעשות עוד איזושהי עבודה מאחורי הקלעים בנושא הזה, ולחפש את המענים, כשיש פה איום שיכול להיות שהוא לא יקרה.

רחל עזריה: אנחנו לא יודעים, אבל אין לנו דרך לדעת אם באמת הכול יהיה בסדר או לא.

רחל עזריה: מכיוון שזו חקיקה ראשית, זה לא משהו שנגיד, כשזה יבוא אז נתמודד.

רחל עזריה: אז אני מבקשת שיהיו לנו הכלים כבר עכשיו, לעשות את המגבלות או את המהלכים שצריך לעשות עכשיו כדי לוודא שבהמשך אנחנו לא ניתקל בבעיות, ונעשה חקיקה כמו שצריך.

<ברוך לוברט: הערה אחת לגבי הערה של חבר הכנסת פולקמן בסיבוב הקודם, לגבי הגבלות של בעל רישיון של תיווך שלא יעסוק גם במתן אשראי.

<ברוך לוברט: זה סעיף שכבר עברנו אותו בישיבה הקודמת, סעיף 38ו, ושם נתנו סדרה של קריטריונים לפי הערות קודמות גם שלך.

<ברוך לוברט: זה אחד מהנושאים שעולה בדיון מול המערכת הבנקאית, מבחינתנו זה אחד הסעיפים המשמעותיים שכדאי לשים לב אליו.

רועי פולקמן: שהוא לא מדבר על אחוזים, אבל הוא אומר הגבלה - - - הוא לא אומר אחוזים ספציפיים.

<ורד קירו-זילברמן: בעיקרון, החוק קובע שאסור אלא אם המפקח נתן אישור, ובתנאים שנתן.

<ורד קירו-זילברמן: אז למעשה זה מאפשר את באישור - - -

רועי פולקמן: ברוך, זה נראה לך מספיק ברור?

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: זה תיקון שבסך-הכול מוסיף שם של סימן.

<ברוך לוברט: אני אקרא את סעיף 8 כי הוא דורש אולי איזשהו הסבר מיוחד.

<ברוך לוברט: זה סעיף שמעט חורג מהאסדרה שלנו על ה-P2P, הוא חוזר לסעיף הכללי.

<ברוך לוברט: בסעיף הכללי אנחנו מדברים על איסור התניית שירות בשירות.

<ברוך לוברט: בחקיקה של חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים, לא רצינו שנותן שירותים פיננסיים יתנה שירות פיננסי שהוא נותן בקניית נכס או שירות אחר שהוא נותן.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, לא ליצור את ההתניות כדי לא לייצר, מהפן הצרכני, לחץ על הלקוח שאומר לו, לדוגמה, בפרק של האשראי, אני אתן לך אשראי בתנאי שתקנה ממני איזשהו נכס אחר.

<ברוך לוברט: אנחנו רצינו - - - ולכן אסרנו על נותן שירותים לעשות את זה, למעט רשימה של סעיפים, לדוגמה, מתן אשראי אגב מימון רכישה של נכס.

<ברוך לוברט: לדוגמה, אתה הולך לקנות רכב, והרבה פעמים החברה נותנת לך גם אפשרות לקבל חלק מהסכום, כולו או רובו, באשראי.

<ברוך לוברט: זה משהו שעל פניו יכול להיחשב התניית שירות בשירות, אתה קונה רכב ואתה רוצה לקבל מאותו נותן שירותים את האשראי, זה התרנו, כי זו לדוגמה התניה שהיא סבירה ומובנית, וניתן לקבל אותה.

<ברוך לוברט: בעקבות הערות שקיבלנו על הסעיף הזה, וגם בדיקה שעשינו מול החוקים המקבילים שיש לנו בביטוח ובבנקאות, אנחנו מציעים להוסיף פה עוד סעיף שיאפשר למפקח לאשר בנסיבות מקרה מסוים שיש לו, אם יש קשר עסקי סביר בין שירות פיננסי שנותן השירותים נותן לבין התנאי, אז המפקח בכל זאת יכול לאפשר את ההתניה של השירות בשירות.

יגאל גואטה: דוגמה?

<ברוך לוברט: דוגמה אחת שהיתה לנו, לדוגמה על הלוואות גישור, שלפעמים נותן אשראי מתנה איזושהי הלוואה מסוימת בשירות או הלוואת גישור אחרת לנכס מסוים שהוא צריך.

<ברוך לוברט: זו דוגמה אחת.

<ברוך לוברט: היתה דוגמה נוספת.

רחל עזריה: טוב, תביאו לנו את הדוגמאות אחר-כך.

רחל עזריה: תמשיכו בהקראה, תחשבו על זה ותענו לנו עם ההתייחסויות להקראה.

<ברוך לוברט: אני אסביר, סעיף 50ב עוסק בהוראות שונות שאנחנו קובעים לגבי שמירה על ענייני המלווים.

<ברוך לוברט: הוא מתחיל את הסימן שמתייחס להוראות המיוחדות לגבי ההגנות הצרכניות שצריך לתת ללקוחות של ה-P2P.

<ברוך לוברט: הסעיף הזה מדבר על הצד של המלווים, והסעיף הבא שאני אקרא, 50ג שמירה על ענייני הלווה.

<ברוך לוברט: אני אזכיר שבניגוד לפרקים האחרים שיש לנו - - - בחוק שלנו, שיש לנו לקוחות בצד של הלווים, פה בגלל שזה פלטפורמה שהיא מתווכת, יש לנו את שני הצדדים, יש לנו גם את המלווים שאנחנו צריכים לשמור על האינטרסים שלהם ועל ההגנה שלהם, ומהצד השני, יש לנו גם את הלווים שצריך לשמור עליהם.

רחל עזריה: יש שאלה אחת שאני מבקשת להעלות.

רחל עזריה: נעשו פה דיונים לגבי נושא המס.

רחל עזריה: אני רוצה לפנות לרשות המסים.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול לגבי מדיניות המס על המשקיעים בפלטפורמות, איך ינוכה המס, לפני ניכוי העמלה מעל הפלטפורמה או אחרי ניכוי העמלה.

רחל עזריה: מה התוכנית?

<בני יונה: אנחנו מדברים על פלטפורמות שמתעסקות בהלוואות, והתשואה מהן היא ריבית.

<בני יונה: כעיקרון, אין בפקודת מס הכנסה התייחסות ספציפית לפלטפורמות, אבל אנחנו הסדרנו בהחלטות מיסוי את הנושא של הפלטפורמות שמלוות ונותנות תשואה מריבית, ואפשרנו את הניכוי מס בריבית דרך הפלטפורמות כך שיהיה שירות מקסימלי טוב לאותו מי שמשקיע מבחינת ניכוי המס בפלטפורמות.

<בני יונה: הכנסות מריבית – התקנות בפקודת מס הכנסה קובעות שהניכוי מהכנסה יהיה מהכנסה ברוטו.

<בני יונה: יחד עם זאת, בתוך התקנות שנקבעו לגבי ניכוי מס מריבית נקבע שם שלפקיד השומה יש אפשרות להקל בניכוי מס במקור.

<בני יונה: כלומר, שאם יש הוצאות שיכולות להקטין את ניכוי מס במקור, לדוגמה, אז אפשר לבוא ולהסדיר את זה ולקבל ניכוי מס במקור מופחת.

<בני יונה: ואז אם פלטפורמה כלשהי תבוא ותרצה להסדיר את מול רשות המסים ככה שהיא תאפשר להקל בניכוי מס במקור, אז אפשר באמצעות בהחלטת מיסוי גם לאפשר את ההקלה בניכוי מס במקור לגבי ההוצאות, ככל שהן עומדות בכל התנאים של פקודת מס הכנסה.

<דוידה לחמן מסר: בנושא מס הכנסה – חשוב להבין אם זה הוראות ברורות או שאלה הוראות שבשיקול דעת פר כל פלטפורמה.

<דוידה לחמן מסר: אני חושבת שנכון היה, לאור זה שנכנס ענף חדש לתחום, שכמו שיש תקנות על ניכוי הוצאות לגבי כל הגופים האחרים, כך צריך להיות גם כאן, שזה יהיה גלוי, שזה יהיה ברור, שזה יהיה אחיד, שזה יהיה לכולם, ולא שכל פעם צריכים לבקש, סליחה על הביטוי, פתק: האם זה התנאים שמתאימים לנו או תנאים שמתאימים לאחרים?

<דוידה לחמן מסר: כפי שההוראות של שוק ההון חלות לגבי הכול, אני חושבת שגם מס הכנסה מן הראוי היה שיקבע הוראות מפורשות, ואז היינו יכולים לדעת בפני מה אנחנו עומדים.

<בני יונה: פלטפורמות שכבר פנו אלינו, נתנו להן החלטת מיסוי, ואנחנו במסגרת רשות המסים מעלים לאתר תמציות של החלטות מיסוי, ואת יכולה להיכנס לאתר ולראות את תמצית ההחלטה שמסבירה את הוראות המיסוי לגבי ה-P2P.

רחל עזריה: אבל שאלו אותך חיטים, אתה עונה שעורים.

רחל עזריה: שעורים זה לא רע, אבל זו לא השאלה.

רחל עזריה: השאלה היא למה זה נקודתי, למה לא להגדיר בהגדרה גורפת.

רחל עזריה: זה שאתה אומר שנתת תשובות - - -

יגאל גואטה: למה כל אחד צריך לפנות, ואתם תתנו לו, ואתם תגידו לו?

<בני יונה: תמציות החלטות מיסוי שמפורסמות ומועלות לאתר רשות המסים הן פומביות, כולם יכולים לראות אותן, ואז אפשר להבין את הכללים שחלים עליהם, את התנאים שממסים - - -

רחל עזריה: אז הכללים הם כלליים או פרטניים?

<בני יונה: הכללים שנרשמים בתמציות הם כלליים.

<בני יונה: הם לא פרטניים.

<בני יונה: אבל ההסדר עצמו, כשמישהו פונה בהתחלה, הוא הסדר פרטני שבודק את - - -

יגאל גואטה: למה צריך?

<בני יונה: כל פלטפורמה, לפחות במצב הנוכחי היום, לפני החוק, פעלה ויישמה עליה את הכללים שהיא פועלת לפיהם, במה היא משקיעה וכולי.

יגאל גואטה: ולאחר החוק?

<בני יונה: ואז ברגע שאנחנו קובעים את התנאים, ואומרים, אתה עומד בתנאי א', ב', ג', אז באמת ההכנסה שלך מסווגת כזאת או אחרת, ואתה צריך לנכות בהתאם לתקנות האלה.

<אייל אלחיאני: קודם כל, אנחנו הסדרנו עם רשויות המס לפני יותר משלוש שנים את כל המהלך הזה של ניכוי מס במקור, את זה שהפלטפורמה יכולה, הרבה מאוד דברים, והתהליך לוקח זמן, לקח סדר גודל של שנה.

<אייל אלחיאני: דבר שני, יש כל-כך הרבה שאלות פתוחות היום, והיה שיתוף פעולה מעולה, זה פשוט עניין של לאיזה בית נכנסים ועם איזה שלל אפשר לצאת ממנו.

<אייל אלחיאני: למשל, הגדרה, אם המס הוא מס סופי, כלומר, האם מחר רשות המס יכולה לבוא לאותו מלווה שנוכה לו מס במקור לפי כללים שעשינו רולינג מסודר מול רשויות המס?

<אייל אלחיאני: האם המס הוא נטו או ברוטו?

<אייל אלחיאני: מה קורה אם זה עסק שהשקיע לעומת פרטי שהשקיע?

רחל עזריה: גם את הנושא הזה אנחנו נעלה לדיון ביום שני.

<אייל אלחיאני: אני רק מסיים.

<אייל אלחיאני: אחרי רולינג מסודר ואחרי פנייה מסודרת ושיתוף פעולה טוב שקיבלנו, יש כל-כך הרבה שאלות שהרבה פעמים מה שנותר לנו זה לשלוח את המלווה ליועץ המס שלו כי אנחנו לא יכולים לקבל החלטה בשבילו, ואין שום גוף בארץ שהצלחנו, שמוכן לתת חוות דעת כללית את מול הרולינג הזה של מס הכנסה כדי שנוכל להגיד לכולם, החוק ברור, הוא אחד לכולם, אתם יכולים לעבוד איתו.

יגאל גואטה: אבל סביר להניח שגם יועץ המס שלו לא בדיוק יודע להגיד לו מה לעשות.

<אייל אלחיאני: נכון, הוא פוחד, הוא פוחד להגיד לו.

רחל עזריה: ברור, זה האתגר בלהיות חדשני.

רחל עזריה: אתה מתחיל ואז צריך לייצר את כל הכלים מהתחלה.

יגאל גואטה: אז אולי בעצם מה שאתה אומר זה, אנחנו בעצמנו לומדים את זה עכשיו.

<אייל אלחיאני: צריך להסדיר את זה.

<אייל אלחיאני: זה העניין.

יגאל גואטה: זו לא בושה.

רחל עזריה: אבל מה שאנחנו מבקשים זה אסדרה.

רחל עזריה: זה היתרון הכי גדול של החוק הזה.

יגאל גואטה: אבל סליחה, גברתי היושבת-ראש, הוא בעצמו אומר, תוך כדי שפונים אלינו בשאלות אנחנו גם לומדים את זה.

יגאל גואטה: ככה אני מבין את המציאות, וזה בסדר.

<בני יונה: אנחנו לומדים את התנאים, אם אתה עומד בתנאי א', ב', ג', אז זה מסלול המיסוי שלך, ואז אנחנו יכולים - - -

רחל עזריה: אחד הדברים שעלו פה כמה פעמים, אומרים נציגי הפלטפורמות, שימו להם את הכללים הכי קשים שיש, הם תמיד עדיפים על פני מצב של חוסר ודאות והיעדר כללים ברורים.

רחל עזריה: אני מבינה את הסיבה מבחינתך למה שאתה מציע פה, אבל מבחינת הפלטפורמות ומבחינת התחום עדיף לנו כללים כמה שיותר ברורים.

רחל עזריה: ולכן השאלה היא אם יש לך דרך להבהיר את הכללים ולא לייצר פתרונות יצירתיים.

יגאל גואטה: במה שיש לפניו, אבל כנראה שיש הרבה נושאים שאין בפניו, כפי שהוא אומר שבעצמו, יש הרבה נושאים פתוחים.

<אייל אלחיאני: כבוד היושבת-ראש, בהיבטים אחרים, למשל, בהשקעה בניירות ערך, ברור מה המס והוא מס סופי.

<אייל אלחיאני: זה נקבע בחוק או בפקודות שהן חד-משמעיות.

<אייל אלחיאני: הרעיון כאן במורכבות זה שזה לא בעיה של הפלטפורמה.

<אייל אלחיאני: הפלטפורמה ממוסה בצורה ברורה, אבל היא משרתת כל-כך הרבה אנשים מהקהל הרחב וצריך לתת להם את התשובות.

<אייל אלחיאני: אם אין לנו חוק ברור או החלטה ברורה מה אנחנו אומרים לכלל הלקוחות, זה משאיר אותם באוויר, חצי עבריינים אולי כי לא בטוח שכל אחד ילך לעשות את כל הדרך וזה עוד פעם מחליש את האפשרות לייצר כאן משהו גדול.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להוסיף דוגמה, וזה דובר בתחילת הדיון.

<ורדה לוסטהויז: הפלטפורמה מנכה 15% מכל החזר ריבית שהמלווה מקבל.

<ורדה לוסטהויז: זה בסדר.

<ורדה לוסטהויז: זה סגור וזה בסדר.

<ורדה לוסטהויז: הבעיה היא בשאלה אם המס הזה צריך להיות מוטל ברוטו או נטו, כפי שמר יונה אמר כאן.

<ורדה לוסטהויז: אנחנו ביקשנו שזה יהיה נטו, זאת אומרת, אחרי שמנוכה העמלה שמשולמת לפלטפורמה.

<ורדה לוסטהויז: בכל החזר של הלוואה הפלטפורמה גובה עמלה מסוימת.

<ורדה לוסטהויז: למעשה הרווח של אותו מלווה הוא כמובן הריבית פחות העמלה שמשולמת לטריא.

<ורדה לוסטהויז: מהבחינה הזאת, לדעתי, אין הבדל בין הפלטפורמות.

<ורדה לוסטהויז: אם כל פלטפורמה מתנהגת בצורה הזאת, אין הבדלים.

<ורדה לוסטהויז: צריך לקבוע אחת או שתיים.

רחל עזריה: אז אנחנו נמשיך את הדיון בנושא הזה.

יגאל גואטה: כן, אבל בהחלט צריך לבקש מרשות המסים - - -

רחל עזריה: אבל הם לא יפתרו את זה עכשיו.

יגאל גואטה: לא, אבל שהם יכינו את עצמם.

רחל עזריה: זה מה שאני אומרת.

<בני יונה: את סוגיית המס הזאת של ברוטו ונטו אפשר לפנות, אנחנו תמיד פתוחים - - -

יגאל גואטה: לא, לא, תקבלו החלטה.

יגאל גואטה: אפשר תמיד לפנות.

<בני יונה: זה לא המקום לתת החלטת מיסוי.

<בני יונה: החלטת מיסוי - - - ייעוץ משפטי.

רחל עזריה: מר יונה, הנה, קיבלת עכשיו פנייה מסודרת, ביום שני יש לנו את הדיון הבא של הוועדה, ואני מבקשת שתחליטו ותבואו עם הפתרונות לאתגרים האלה.

יגאל גואטה: תחליטו, ברוטו או נטו.

רחל עזריה: נמשיך להקריא עד סוף הסעיף.

<ברוך לוברט: הסעיף הזה, שמירה על ענייני הלווה, חשוב לציין שבסימן הזה שאנחנו קוראים אנחנו לוקחים את אותן הוראות שאנחנו חושבים שהן מיוחדות לפלטפורמה, אבל בסופו של דבר כל ההגנות הצרכניות שיש לנו בחקיקה, במעטפת של חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים, חלים גם על הפלטפורמות האלו והן הגנות צרכניות הרבה יותר רחבות.

רחל עזריה: לקראת סיכום, אם יש הערות לכל מה שהקראנו עד עכשיו, נא להעביר ליועצת המשפטית שלנו ורד קירו-זילברמן בהקדם כדי שנוכל להתקדם בעניין.

רחל עזריה: יש כמה נושאים שנמשיך את הדיון בהם בישיבה הבאה שתתקיים ביום שני, אחד זה הנושא של מדיניות המס שעלה פה עכשיו, ואני מבקשת שתבואו עם פתרון ליום שני.

רחל עזריה: הנושא הזני זה נושא המוסדיים שהתחלנו ועוד לא טופל כמו שצריך.

רחל עזריה: בנושא החל"צ יש עבודה שנעשית מאחורי הקלעים ואנחנו נרצה להתעדכן ולוודא שהדברים מתקדמים, והנושא של הפינטק, של הסגירה של ה-MOU.

רחל עזריה: מלבד זה, נושא שעלה בצורה מאוד משמעותית על-ידי חברי הוועדה וגם היושבים בחדר, חשש עלה על-ידי חברי הוועדה שהבנקים עלולים לעשות איזשהו מהלך בכניסה לנושא ה-P2P, ויכול להיות שיקרה מהלך דומה למה שקרה עם הברוקראז', בעצם מהלך שיקשה מאוד על הפלטפורמות וישתמש בתחרות לא סבירה.

רחל עזריה: זה חשש שעלה.

רחל עזריה: זה נושא שהוא מאוד מטריד אותנו פה בוועדה ואני מבקשת לקבל מהממונה על שוק ההון ובנק ישראל פתרונות לעניין הזה, למפגש הבא ביום שני כדי לוודא.

רחל עזריה: המטרה של החוק הזה היא לאפשר לפלטפורמות עבודה מסודרת כמה שיותר, ואנחנו צריכים לוודא שהמהלך הזה לא מכביד.

רחל עזריה: החשש הגדול הוא שהחוק הזה יהפוך להיות אות מתה, ואנחנו נסדיר אבל יש חשש שנייצר תחרות בלתי אפשרית.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: הישיבה נעולה.