ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 104, 2017-03-06 12:30

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: היום יום שני, ח' באדר, תשע"ז, ה-6.3.2017.

אורי מקלב: על סדר יומנו דו"ח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח בעניין מכון וולקני, הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת עמר בר-לב.

אורי מקלב: אני שיניתי טיפה את סדר היום - - - הדחוף אבל כיוון שזה נמצא אצלנו אנחנו כבר התקדמנו.

אורי מקלב: אנחנו רוצים כבר לדון בדו"ח עצמו של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.

אורי מקלב: הנושא של מכון וולקני נמצא על שולחן הוועדה כבר כמה זמן.

אורי מקלב: גם לפני כן, גם בימים של שגרה אנחנו רואים את זה כאחד המכונים החשובים שתורמים הרבה לחקלאות.

אורי מקלב: יש לזה תרומה גם לנו, גם למקומות אחרים.

אורי מקלב: מעריכים מאוד את העבודה שלהם.

אורי מקלב: ביקרנו במקום והתרשמנו באופן מיוחד מהעבודה החשובה של המכון ושל החוקרים וכל מה שיש מסביב, והתרומה שלהם הרבה לחקלאות.

אורי מקלב: גם משרד החקלאות היה איתנו בדיונים האלה והיו שותפים.

אורי מקלב: אנחנו נאלצנו בתקופה האחרונה גם לדון בכמה ישיבות, לא זוכר כמה, גם בנושא הרעיון או ההחלטה או הבדיקה של העברת המכון הוולקני לצפון.

אורי מקלב: מה שחבר הכנסת עמר בר-לב בא לבקש על הדו"ח, שהתברר שיש אותו.

אורי מקלב: אני לא יודע מתי הוא היה אמור להתפרסם או יתפרסם - - - בכל אופן אנחנו יודעים שיש גם ועדה שהממשלה הקימה שהיא בנויה מ- - - תיכף נשמע מה ההרכב שלה שבודקת את הנושא הזה.

אורי מקלב: אם הוועדה הוקמה אחרי ההמלצה של הדו"ח או לפני הדו"ח, זה אתם תתייחסו, אני לא רוצה להכנס לעניין הזה.

אורי מקלב: ראיתי גם התייחסויות האם הוועדה הזאת באה כמענה לדו"ח.

אורי מקלב: אבל אני חושב שקודם כל צריך לדון בדו"ח באופן מקצועי, באופן ישיר, מה הדו"ח הזה אומר.

אורי מקלב: אני עברתי עליו, הוא באמת דו"ח שכתוב בשפה המובנת לכולם שלקחה את העניין לא על כל פרטיו, אלא בבדיקה שיודעת להגיד תשובות משמעותיות מה ההיבטים הכספיים, כמה זה עולה, איך זה יעשה, מה מידת ההשפעה הספציפית הפרטית.

אורי מקלב: אבל בוודאי הוא נוגע בשלוש נקודות שזה נושא של החוקרים שזה נקודה מאוד קריטית בנושא.

אורי מקלב: כל מכון וולקני ללא החוקרים שלו זה לא המכון, מעטפת של מכון, מסגרת של מכון.

אורי מקלב: מכון הוא נקרא מכון בגלל שיש בו את החוקרים שלו.

אורי מקלב: אם אין לו את החוקרים שלו הוא לא יקרא.

אורי מקלב: הוא יכול להשאר עם השם מכון וולקני אבל זה לא עם התוכן שלו והיכולות שלו.

אורי מקלב: זה נושא אחד שזה דרכו העברת מכון זה צריך להיות הדבר הקריטי.

אורי מקלב: אני אומר שלושה נדבכים או שלוש אבני יסוד בעניין הזה שרוצים להעביר כזה מכון או שינוי במיקום שלו מכוון שהמיקום שלו הוא מהותי, זה לא רק איפה נוסעים לעבודה.

אורי מקלב: יש לזה גם השלכות של מרכזי מחקר כמו מכון ויצמן ועוד שנמצאים בקרבת ובנגישות מקצועית מספקת למכון.

אורי מקלב: עוד נקודה שאני חושב שהיא גם נקודה מרכזית זה הנושא של הסטודנטים.

אורי מקלב: החלק של השיתוף עם הסטודנטים וכל מה שכרוך בכך.

אורי מקלב: אני כסדר הדברים כמו שהנוהל בדיון כזה פותחים עם המציע.

אורי מקלב: בבקשה חבר הכנסת עמר בר-לב.

עמר בר-לב: תודה רבה אדוני יושב ראש הוועדה.

עמר בר-לב: במלאות 90 שנה למכון וולקני, זה היה לפני מספר חודשים- - -

<קריאה: 95'

עמר בר-לב: 95' זה היה?

<קריאה: כן.

עמר בר-לב: הזמן עובר מהר.

עמר בר-לב: הוזמנתי לשאת דברים במכון, נשאתי דברים.

עמר בר-לב: אחריי דיבר יוג'ין קנדל שבזמנו, אני מניח, אני לא זוכר בדיוק ברגע זה, שנתיים שלוש קודם לכן עסק בנושא וגם פרסם דו"ח על המורכבות של העברת מכון וולקני צפונה.

עמר בר-לב: בעקבות הכתבה בעיתון התברר לי, אני לא ידעתי את זה, שיש עוד דו"ח, עוד חוות דעת בנושא הזה של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח שהתבקשה לתת חוות דעת לגבי העתקת מכון וולקני לצפון.

עמר בר-לב: וכפי שאמרתי היא עשתה באמת עבודה טובה.

עמר בר-לב: בינתיים, לשמחתי, ראיתי את הדו"ח.

עמר בר-לב: אני חושב שבעקבות הזימון של הדיון הזה אז הדו"ח הזה פורסם, אני לא יודע למה הוא היה במחשכים עד עכשיו.

עמר בר-לב: בעצם הדו"ח שהם עשו, הם עשו קודם בדיקה בינלאומית מה קרה בעבר במדינות אחרות במקרים שרצו להעביר מרכזי ידע ממקום למקום.

עמר בר-לב: אפשר לומר שהמסקנה שלהם שמרוב המקומות שזה נעשה המפתח היה כוח האדם והיכולת הטכנולוגית המדעית הנצברת בקרב האנשים וברוב המקרים מכוון שהאנשים לא עברו אז העתקה לא הסתיימה בהצלחה.

עמר בר-לב: זה החלק הראשון של הדו"ח שלהם.

עמר בר-לב: בחלק השני מציינים כמה דברים שאני אקריא אותם בקצרה.

עמר בר-לב: הם אומרים: "למרות העובדה שאין מקרה זהה למשנהו וקיימים הבדלים בין הדוגמאות שהובאו לעיל", לעיל זה במקרים הבינלאומיים, "לבין ההצעה להעתקת מכון וולקני לגליל, צוות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח משוכנע שללא הבטחת המעבר של עיקר החוקרים, המהנדסים ואנשי התמיכה לאתר בגליל קיימת סבירות גבוהה מאוד שהמכון יאבד במידה רבה את יכולתו לחקור לחדש ולתרום לחקלאות בישראל עד כדי ניוון תחומי פעילות רבים".

עמר בר-לב: זאת אומרת אז הם שמים את הדגש, הם אומרים שהמפתח זה בכוח אדם.

עמר בר-לב: וזה לא בבניינים כאלה ואחרים שיוקמו במקום אחר כי אם בכוח אדם, ולכן הם אומרים אנחנו לא מתנגדים בהכרח להעברת המכון, רק הם מציינים שלמרות קיומה של תשתית מסוימת בצפון זו אינה תשתית סביבתית מספקת בוודאי שלא בכל תחומי הפעילות של המכון.

עמר בר-לב: הם אומרים, "שתי עובדות אלה מביאות את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח למסקנה שתהליך העתקה של מכון וולקני לצפון טומן בחובו סכנה להמשך קיום מחקר חקלאי מתקדם במדינת ישראל בשנים הקרובות, ולכן יש להמנע ממנו".

עמר בר-לב: אז הם אומרים יש להמנע ממנו למרות זה שבהמשך בהמלצות שלהם הם לא אומרים להמנע ממנו, אבל הם אומרים בסיכום שלהם, תראו אם רוצים לעשות דבר כזה אז א' - זה תהליך של 10 שנים.

עמר בר-לב: דבר שני, כמובן שהוא לא מוחלט כי תהליך כזה צריך להיות קשור לאזור הגאוגרפי שאליו מעבירים את המכון וכנראה במקביל צריך לפתח את היכולות בדרום.

עמר בר-לב: כי שוב, מכון בצפון הוא לא יוכל לעסוק בכל הנושאים שמכון וולקני עוסק היום בעיקר בכל הנושאים בדרום.

עמר בר-לב: דבר שני, הם מצביעים על החשיבות של הקרבה למרכזים אקדמיים, במקרה זה לפקולטה לחקלאות ולמכון ויצמן.

עמר בר-לב: אז לכן שוב, אני לא רוצה שתצטייר כאן איזשהי תמונה מטעה שאני מתנגד לפיתוח הצפון וכן הלאה.

עמר בר-לב: אני מאוד בעד פיתוח הצפון אבל אני חושב שהחלטה כזו, עלולים לקבל ביום אחד החלטה כזאת, לבצע אותה תוך שנתיים שלוש ואחרי זה במשך עשור ואולי יותר מעשור להצטער על אובדן היכולת המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל בכל נושא החקלאות.

עמר בר-לב: ולכן, כמו הרבה דברים אחרים אני מאמין שצריך לעשות תהליך כזה בהדרגה.

עמר בר-לב: צריך לעשות אותו לצפון, צריך לעשות אותו אותו דבר בדרום.

עמר בר-לב: ואני רוצה לתת כאן עוד דוגמה.

עמר בר-לב: אנחנו בכנסת, רבים מאתנו עוסקים בהעברת צה"ל לדרום.

עמר בר-לב: העברת צה"ל לדרום זה נושא שכבר נידון 10 שנים, הוא כבר בביצוע מספר שנים, מימושו יימשך עוד קרוב לעשור.

עמר בר-לב: אז אני מסכים שהעברת צה"ל לדרום זה נושא הרבה יותר גדול מאשר מכון וולקני, אבל גם בהעברת צה"ל לדרום המטה הכללי נשאר במרכז תל אביב, למרות הערך הנדלני של מרכז תל אביב.

עמר בר-לב: ולכן גם בעניין של פיתוח הצפון, הדרום, החקלאות בצפון ובדרום וכן הלאה בכל הקשור למכון וולקני אני מאמין שצריך לעשות מאמצים לפתח את הצפון, לפתח את הדרום.

עמר בר-לב: אבל עדיין אני מאמין שהלב, המטה של פיתוח החקלאות בנגב כן צריך להשאר במרכז וראוי שיישאר במכון וולקני ומה שנקרא, זאת עמדתי ואני מסכים איתה.

אורי מקלב: תודה על הדברים.

אורי מקלב: אבקש מפרופסור בן ישראל להציג את הדו"ח או להגיד מי ביקש אותו, מי הזמין אותו.

<איציק בן ישראל: היוזמה לכתיבת הדו"ח הזה עלתה בשיחה בין ובין אבי שמחון.

<איציק בן ישראל: אבי בעצמו צלצל אליי לפני איזה חודש, חודשיים שזה התחיל לרתוח בתקשורת ושאל אותי מי משנינו יזם את זה, ואני אומר את האמת גם כמו שאמרתי לו, אני לא זוכר, אולי אני, יכול להיות שאני יזמתי את זה, זה לא חשוב כל כך.

<איציק בן ישראל: הנושא היה בכותרות.

<איציק בן ישראל: באותו זמן עדיין, דרך אגב, יו"ר המועצה הלאומית למו"פ.

<איציק בן ישראל: צריך להזכיר שהיום אני כבר לא.

אורי מקלב: זה דו"ח במסגרת וולנטרית, ככה בשיחת מסדרון?

<איציק בן ישראל: לא.

<איציק בן ישראל: הנושא היה בכותרות.

<איציק בן ישראל: תפקיד המועצה הלאומית למו"פ במשרד המדע זה לשמש גוף מייעץ לממשלה דרך ועדת השרים למדע וטכנולוגיה ששר המדע עומד בראשה בעניינים הנוגעים למחקר והפיתוח האזרחי.

<איציק בן ישראל: זו ההגדרה ולכן מתקבל על הדעת שאנחנו נתעסק בזה.

<איציק בן ישראל: התעסקנו בעבר כמה פעמים במכון וולקני - - -

אורי מקלב: זה לא צריך להיות חלק מהתהליך שמתקבלת החלטת ממשלה להעביר, צריך לקבל דו"ח או חוות דעת מקצועית ממועצה שקיימת ולא שצריך להקים אותה, למה זה צריך להיות - - - זה חלק מתהליך צריך להיות.

<איציק בן ישראל: זו לא שאלה למועצה זו שאלה לממשלה אולי.

<איציק בן ישראל: לגבי המועצה, הנושא היה בכותרות, ולכן דיברתי עם אבי שמחון ואני לא זוכר באמת אם זה היה ביוזמתי או ביוזמתו, זה ממש לא חשוב.

<איציק בן ישראל: והוא שאל אותי, בין היתר, אם התעסקנו אי פעם בשאלה הזאת עוד לפני כן.

<איציק בן ישראל: והתשובה הייתה שהתעסקנו כבר בעבר כמה פעמים החל מדו"ח שהוגש בזמנו לאילן חן, בוועדה שהייתה קשורה לאוצר ודרך לאחרונה בנושא שגם הוצג פה, אני חושב, כמה פעמים, יוזמה של המועצה הלאומית למו"פ שעלתה לממשלה של בכלל לעשות סדר במכוני המחקר במדינת ישראל.

<איציק בן ישראל: היוזמה האחרונה לא שייכת ספציפית דווקא למכון וולקני אבל היא שייכת למכוני המחקר בכלל שזה אחד מהם.

<איציק בן ישראל: ואז הוא שאל אותי אם יש לנו עמדה, אם בדקנו בעניין הזה של העתקת המכון לצפון.

<איציק בן ישראל: ואמרתי לו שלא, יכול להיות שהייתה לנו עמדה בעבר, היא מיושנת, היא לא לעניין.

<איציק בן ישראל: וכתוצאה מהשיחה הזאת פניתי ליושב ראש הוועדה הלאומית לקשרי אקדמיה-תעשייה בתוך המולמ"ופ יש ועדה כזו, וחיים רוסו שנמצא כאן, ושאלתי אותו אם הוא יכול לעדכן את העבודות שעשינו בעבר, לעשות אותן יותר רלוונטיות.

<איציק בן ישראל: התשובה שלו הייתה שזה יקח, נדמה לי, חודש או חודשיים, משהו כזה.

<איציק בן ישראל: אמרתי לו, אוקיי, עד שהממשלה תחליט, עד שהיא תתכנס יש עוד זמן לעשות את זה, ולכן ביקשתי ממנו לכתוב את הדו"ח שמונח פה בפניכם.

<איציק בן ישראל: ההסתכלות שלנו, אני רוצה להגיד, היא מו"פית בלבד.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, היא קשורה למחקר ולפיתוח.

<איציק בן ישראל: כי כשאומרים להעביר לצפון יש כל מיני היבטים של פיזור המאמצים במדינת ישראל והיבטים כאלה ואחרים.

<איציק בן ישראל: לא נכנסנו בכלל לשיקולים האלה, זה לא תפקידנו, אלא שאלנו האם הגוף הזה שהוא גוף מוכר בעולם בעל מוניטין עולמי מבחינת היכולת המחקרית החקלאית שלו, האם הגוף הזה אפשר לשמור על היכולות האלה בהעתקה וכמו שגם חבר הכנסת בר-לב, ככה נתן כמה שורות מתוך זה וגם אתה בהתחלה.

<איציק בן ישראל: אז אמרנו מה צריך לעשות אם רוצים לשמור.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, זה קשה.

<איציק בן ישראל: זה דרך אגב, לא רק הכוח אדם.

<איציק בן ישראל: אם אני אתמצת את לב העניין זה שני דברים שקשורים שניהם, אמנם, לגורם האנושי.

<איציק בן ישראל: אחד, זה האנשים עצמם כי מכון זה אנשים בסוף, כמו שנאמר פה בצדק זה לא מכונות ולא בניינים.

<איציק בן ישראל: ושניים זה הסביבה התומכת בהם.

<איציק בן ישראל: גם זה עניין אנושי, הסביבה.

<איציק בן ישראל: זאת אומרת, הקרבה לאוניברסיטאות, לסטודנטים.

<איציק בן ישראל: חלק מהדברים הוזכרו כאן, אבל זה צריך להיות סביבה שלמה.

<איציק בן ישראל: אתה לא יכול לקחת את האנשים הכי טובים בעולם, לשים אותם באנטארטיקה ולהגיד להם שיחקרו את החמסין בסהרה.

<איציק בן ישראל: זה לא ילך, אתה צריך את כל הסביבה מסביב לזה.

<איציק בן ישראל: על זה שמנו את הדגש יחד עם המלצות שאם רוצים לעשות את זה על מה צריך לשים לב ואיך צריך לבנות את הדבר הזה.

<איציק בן ישראל: ואם התהליך יקח 10 שנים או 5 או 15 זה כבר עניין של החלטות ממשלה וביצוע שאנחנו לא היינו מעורבים בהם.

<איציק בן ישראל: הדו"ח הזה הוא פחות או יותר הסתיים כשאני סיימתי את תפקידי כיושב ראש המועצה הלאומית למו"פ, ולכן גם אין לי, איבדתי את המגע - - -

<קריאה: מי עומד בראש המועצה?

<איציק בן ישראל: היום משה ארנס, שר הבטחון לשעבר.

אורי מקלב: התנהלות ישיבות שהוא עמד בראש?

<איציק בן ישראל: לפני החוק הכהונה של יושב ראש המולמו"פ היא מוקצבת בזמן ואני הגעתי למקסימום הזמן עם הארכה.

<איציק בן ישראל: זה המצב, זה לא בגלל מכון וולקני.

<איציק בן ישראל: וחבר הכנסת לשעבר, השר לעבר, ארנס, הוא היום יושב ראש המועצה הלאומית למו"פ.

<איציק בן ישראל: אם אתם רוצה לשמוע יותר פרטים על ההמלצות אז חיים יושב כאן ואני מציע שהוא יתן את הפרטים.

אורי מקלב: אני קראתי את הדו"ח, האם אתה יכול להגדיר מה מסקנות הדו"ח.

אורי מקלב: האם מסקנות הדו"ח, מבחינתך, איך שאתה רואה את זה, זה שלילה, שלילה בהסתייגות, תומכים בהסתייגות, לא תומכים.

אורי מקלב: מה הכותרת של הדו"ח.

<איציק בן ישראל: אני אגיד, זה די פשוט.

<איציק בן ישראל: להעביר את המכון ממקום למקום ולשמור על היכולות המחקריות שלו זה מאמץ גדול מאוד.

<איציק בן ישראל: אם השיקולים הם רק מו"פים, רק מחקר ופיתוח, אני הייתי נמנע מהמהלך הזה לגמרי.

<איציק בן ישראל: אם יש למדינה שיקולים אחרים, ויכול בהחלט להיות שיש לה, שאנחנו לא נגענו בהם, שכתוצאה מזה היא רוצה לעשות את זה אז כתבנו בדו"ח מה צריך לעשות בשביל לצמצם או לאפס אפילו את הנזק שיכול להגרם מכזה מהלך דראסטי של העברה.

<איציק בן ישראל: זו המסגרת שבה כל ההמלצות שלנו עומדות.

אורי מקלב: מר רוסו, אין לך מה להוסיף?

<חיים רוסו: אני חושב שדברי היושב ראש ודברי חבר הכנסת בר לב, שניהם כיסו כבר את רוב - - - אולי אני רק אתן תשובה נוספת לשאלה האחרונה ששאלת.

<חיים רוסו: בסופו של דבר אנחנו אומרים שאם המטרה שלנו היא לשמר את המשך הקיום של מכון מחקר מתקדם ותומך בסביבתו צריכים להתקיים שני תנאים.

<חיים רוסו: אם לא מתקיימים התנאים אז סיכויי ההצלחה של העברה של מכון כזה הם נמוכים.

<חיים רוסו: לעומת זאת, אם באמת מתבצעת פעילות לאורך זמן שבה שני התנאים האלה, גם בנושא כוח אדם וגם בנושא הסביבה התומכת אז ניתן לעשות מהלך כזה בזהירות.

<חיים רוסו: אני רוצה להגיד שהנושא של הזמן זה לא כל כך שאלה קלנדרית.

<חיים רוסו: זו לא שאלה אם זה 10 או 8.5 שנים.

<חיים רוסו: יש מהלכים שצריכים להתקיים ובמהלך השנים האלה צריך לבדוק שזה מתקיים.

<חיים רוסו: אם זה לא מתקיים אז לא עושים את זה ואם זה מתקיים יותר מהר מהצפוי אז אולי אפשר לעשות את זה קודם.

<חיים רוסו: אבל השאלה היא לא זמן השאלה היא קיום - - -

אורי מקלב: פעילות כדי להגיע להבנות או להמשכיות, נקרא לזה, גם בגורם האנושי וגם הסביבתי בשני הנדבכים המרכזיים.

אורי מקלב: פרופסור מנואל טרכטנברג, חבר הכנסת, בבקשה.

מנואל טרכטנברג: אז קודם כל אני חושב שזה חשוב שנקיים את הדיון הזה במסגרת הזאת של הוועדה.

מנואל טרכטנברג: תראו, בואו נתחיל מהדברים הבסיסיים.

מנואל טרכטנברג: מכון וולקני אחד ממכוני המחקר החשובים ביותר שיש במדינת ישראל.

מנואל טרכטנברג: הוא מלווה את החקלאות בישראל הרבה מאוד שנים בהצלחה אדירה.

מנואל טרכטנברג: לטעמי הרב, מדינת ישראל היססה לתמוך בצורה מספקת במכון הזה, התעוררו כל מיני ספקות וכולי.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שטעות הדבר היה מפני שהמכון הזה צריך לפרוח ולהתפתח עוד ועוד ועוד.

מנואל טרכטנברג: התועלות הכלכליות למדינת ישראל הן עצומות ולא רק הכלכליות ישירות אלא גם הסביבתיות ואחרות.

מנואל טרכטנברג: שנית, באנגלית אומרים, Geography is destiny.

מנואל טרכטנברג: מיקום גיאוגרפי זה גורל, לטוב ולרע.

מנואל טרכטנברג: ואיפה ממוקם מכון כזה זה מאוד משמעותי לא רק למכון עצמו מבחינת הסביבה המחקרית ואחרת שמדבר עליה איציק בן ישראל, אלא מה הוא מקרין לסביבה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו יודעים היטב שמיקומו של מוסד מחקרי יכול להשפיע בצורה מאוד נרחבת על כל הסביבה, על כל הפיתוח, ולא בכדי נאבקות רשויות מקומיות וערים וכולי למשוך אליהן מוסדות אקדמיים בגלל מה שנקרא בז'רגון שלנו, השפעות חיצוניות חיוביות וכיום בעידן הידע יש לזה חשיבות אדירה.

מנואל טרכטנברג: אז זה, שנית, צריך לציין את זה.

מנואל טרכטנברג: שלישית, אני חושב שאסור לדבר במונחים של להזיז, להעתיק, לקחת מפה ולהעביר לשם, אלא במונחים של הקמה.

מנואל טרכטנברג: הקמה של שלוחה, של זרוע, של המכון בצפון, בגליל.

מנואל טרכטנברג: יש לזה חשיבות, אני חושב, פוטנציאלית מאוד מאוד גדולה ואני רוצה להרחיב.

מנואל טרכטנברג: אני הרבה שנים עוסק בעניין של אותו אשכול, מזמן זה התחיל, אבל שמתפתח לנגד עינינו של מכללת תל חי, מכון מיגל, מרכז המו"פ בקצרין ועוד ועוד.

מנואל טרכטנברג: כבר שנים קם בית הספר לרפואה בצפת וכולי.

מנואל טרכטנברג: כבר יש יותר ויותר כאלה התפתחויות שעדיין לא הגיעו למסה הקריטית, עדיין לא, אבל הן בדרך.

מנואל טרכטנברג: אנחנו יודעים שברגע שאתה מגיע, ואתה לא יודע מתי זה, אבל מתישהו זה קורה, אתה מגיע למסה קריטית.

מנואל טרכטנברג: פתאום העניין הזה זה מכפיל כמו כוח אדיר ואז המקום נהייה מאוד אטרקטיבי, אתה רוצה ליטול חלק בזה, אתה רוצה להקים חממות שם וכו' וכו'.

מנואל טרכטנברג: ואז הדינמיקה כבר עושה את שלה.

מנואל טרכטנברג: אבל זה לא קורה מעצמו.

מנואל טרכטנברג: אני חושב ששלוחה עוצמתית של מכון וולקני בסמוך, לא סתם בצפון, לא סתם בגליל, בסמיכות למכון מיגל ולתל חי ולמרכז המו"פ בקצרין זה יכול להוות אחד מהאלמנטים הקריטיים כדי שהעסק הזה יקבל תנופה ונראה באמת איזור אחר שם בצפון שיתחרה עם מרכזים אחרים בארץ כמגנט למשוך אליהם חוקרים צעירים, סטודנטים וסטרט אפים שהתפתחו מסביב וכדומה.

מנואל טרכטנברג: זה יכול לקרות.

מנואל טרכטנברג: אסור לבוא ולדבר במונחים של, אתה יודע, להרים מוסד שקיים כל כך הרבה שנים שם, על כל מה שמשתמע מזה, עם כל האנשים שיושבים שם מסביב ולהעביר אותו.

מנואל טרכטנברג: אין דבר כזה, לא קיים דבר כזה, אתה לא יכול לעשות את זה.

מנואל טרכטנברג: אבל להקים שלוחה כן.

מנואל טרכטנברג: אלא מה, אם אתה - - - סליחה, יש עוד פרמטר שצריך להגיד אותו.

מנואל טרכטנברג: מדינת ישראל זה מעבדת בזעיר אנפין, מעבדה מדהימה גם בתחום החקלאות בגלל שגם אם היא קטנה מאוד יש הבדלי שטח.

מנואל טרכטנברג: ואפילו הבדלי אקלים מאוד משמעותיים.

מנואל טרכטנברג: האקלים בגולן הוא שונה מהאקלים בעמק החולה.

מנואל טרכטנברג: האקלים בצד המזרחי של צפת, או לצורך העניין, ראש פינה, שונה מאוד מהצד המערבי וכך הלאה כי זה קו פרשת המים.

מנואל טרכטנברג: מבחינת המחקר החקלאי יש ערך רב לבוא ולחקור בתנאים שונים שישנם.

מנואל טרכטנברג: שלא לדבר על כך שהכינרת זה גם תופעת טבע.

מנואל טרכטנברג: מבחינת כמה מטרים מתחת לפני הים וכו' וכו'.

מנואל טרכטנברג: כלומר, יש פה הרבה יתרונות למיקום שם, זה לא אילוץ, אלא יכול להיות מאוד מעניין.

מנואל טרכטנברג: מה שאני חושב שצריך לקרות - - -

אורי מקלב: אבל אין טענה היום שמכון וולקני לא נותן מענה לכל אזורי הארץ.

אורי מקלב: אולי גם השלוחות שלו - - -

מנואל טרכטנברג: אני אומר באופן מפורש, אין מה לעשות וזה כן משפיע.

מנואל טרכטנברג: המיקום משפיע.

מנואל טרכטנברג: אם אתה מחובר, אם יש לך שלוחה שם שמחוברת למוסדות המקומיים שם, גם מבחינת מחקר, גם מבחינת סטודנטים, גם מחינת סגל.

מנואל טרכטנברג: וגם לתנאים הטופוגרופיים והקרקעיים האחרים שיש שם זה יעשה הבדל.

מנואל טרכטנברג: זה יעשיר את המחקר החקלאי במדינת ישראל ואת האינטראקציות בינו לבין המוסדות שקיימים שם.

מנואל טרכטנברג: בעיני, זה כורח המציאות ללכת למהלך כזה.

מנואל טרכטנברג: להקים שם שלוחה.

מנואל טרכטנברג: כמה דגש יינתן לשלוחה הזאת אל מול המשך הפיתוח של המכון במיקום שלו זו שאלת מדיניות שצריך לבחון אותה באמצעות ועדה מדעית נאותה וכו' וכו'.

מנואל טרכטנברג: וכמו גם, אפשר לעשות מהלך כזה כלפי הדרום הזה, בערבה או במקומות אחרים ולעשות גם מהלך כזה.

מנואל טרכטנברג: מה שאני מנסה להגיד זה שהמכון הזה צריך לשלוח זרועות, לצפון קודם כל, אולי גם לדרום, לערבה.

מנואל טרכטנברג: ואז זה מכפיל כוח למכון עצמו.

מנואל טרכטנברג: וכרגע הדיון מתנהל כאילו שזה או זה או זה.

מנואל טרכטנברג: או שאתה נמצא פה או שאתה נמצא שם.

מנואל טרכטנברג: אם אתה מרים מהמקום שבו הוא נמצא ברור שאתה תפגע וזו לא הכוונה וצריך להוריד את זה מסדר היום.

מנואל טרכטנברג: אבל הקמה של השלוחה בצפון צריכה להיות כיעד מרכזי, ממשלתי, לעניין הזה.

מנואל טרכטנברג: כי אם לא, אני אומר לכם, זה יפגע גם במכון לאורך זמן וגם בצפון.

מנואל טרכטנברג: לגבי הסביבה, איציק, מה שאמרת על הפקולטה לחקלאות וכו'.

מנואל טרכטנברג: זה נכון.

מנואל טרכטנברג: אבל אני רוצה להגיד לך שלהערכתי הפקולטה לחקלאות ברחובות לא תשאר שם לאורך זמן.

מנואל טרכטנברג: זה אני אומר לך כמי שהיה בכובעים אחרים בות"ת וכו' כי שם יש סיפורים אחרים, אני לא רוצה להכנס לזה - - -

אורי מקלב: מה שאתה אומר זה נושא חשוב - - -

מנואל טרכטנברג: מה שאני אומר - - - אני לא מתייחס לזה כמשהו - - -

אורי מקלב: אבל הדו"ח כן מתייחס לזה- - -

<איציק בן ישראל: נכנסנו לנקודה הזאת.

אורי מקלב: הדו"ח מתייחס, כמו שאמר גם איציק - - - הנושא הזה של הקרבה למכון ויצמן - - -

מנואל טרכטנברג: מכון ויצמן - - -

אורי מקלב: גם מכון ויצמן וגם - - -

מנואל טרכטנברג: מכון ויצמן בוודאי.

מנואל טרכטנברג: לסיום אני אגיד כך.

מנואל טרכטנברג: תראו, עוד פעם, מדינת ישראל זה מקרה שלא נתפס בחו"ל שאני מספר מה שקורה כאן ב- - - כל כך קטן וכל כך הרבה טענות קשות על החשיבות של המיקום.

מנואל טרכטנברג: פריפריה, מרכז, אם אתה פה, אתה לא שם, אתה עושה - - - זה משהו לא נתפס.

מנואל טרכטנברג: במקומות אחרים חושבים שאתה פסיכי אם אתה מדבר במרחקים כאלה.

מנואל טרכטנברג: אבל מה לעשות, זה האמת.

מנואל טרכטנברג: ככה אנחנו נוהגים ומתייחסים וכו' וכו'.

מנואל טרכטנברג: אסור לזלזל בזה כי זה אחת מהנחות היסוד אצלנו שבמרחק של שעה, שעה וחצי, הכל אחר.

מנואל טרכטנברג: אבל בלי לזלזל בדבר הזה אני אומר שכן יש חשיבות לסמיכות המיידית של מוסדות אקדמיים.

מנואל טרכטנברג: לא בכדי, באקדמיה, גם בארצות הברית, במקומות אחרים, מחפשים את הסמיכות הזאת.

מנואל טרכטנברג: אין פה, אתה יודע, אסור לזלזל בזה.

מנואל טרכטנברג: ולכן אני אומר שנראה לנגד עינינו גם את טובתו של המכון, גם את טובת הצפון בדרך שתהיה.

אורי מקלב: תודה רבה על הדברים.

אורי מקלב: אני חושב שאין ויכוח, אני מתייחס לרוב דבריך, לתחילת דבריך, שיש חשיבות גם למרכזים כאלו ואחרים בצפון ובדרום, אני חושב שעל זה אין ויכוח גם עם המכון.

אורי מקלב: הוא רוצה לשתף פעולה בשלוחות, לעבות אותן, לשלוח להן חוקרים בסבב כזה.

אורי מקלב: אני חושב שעל זה אין ויכוח.

אורי מקלב: השאלה את המכון עצמו, אם מעבירים את כולו כמו שהוא, זה אני חושב שיש הסכמה לשתף פעולה, אני חושב שהם טוענים גם בדיונים שהיינו אצלהם, גם כשהיו פה, גם במסמכים שהוציאו לנו, יש הסכמה מלאה בעניין הזה לשיתוף פעולה של המכון.

אורי מקלב: מנכ"ל משרד המדע והחלל, פרץ וזאן, באמת חשוב לנו הדברים שלך, ממש בדקה אם אתה יכול, גם בתהליך של הנושא שהמולמו"פ, קודם כל האם היום היא מתפקדת, מה קורה איתה, אבל כן חשובה לי השאלה, בתהליך זה לא צריך להיות - - -

<פרץ וזאן: קודם כל המולמו"פ זה המועצה הלאומית למחקר והיא פועלת כגוף עצמאי שמייעץ ואמור לייעץ לממשלה בתחומים מתחומים שונים שנקבעים על ידי המולמו"פ.

<פרץ וזאן: המולמו"פ מוציא דו"חות שנתיים, אין לו חובה במהלך השוטף לעדכן על כל פעילות שהוא עושה, הוא מוציא דו"חות שנתיים, אנחנו מתרשמים ורואים את הדו"חות האלה.

<פרץ וזאן: הדו"חות האלה גלויים ומפורסמים כולל גם הדו"ח בעניין המכון הוולקני.

<פרץ וזאן: גם הדו"ח הזה פורסם.

<פרץ וזאן: אנחנו עצמנו כמשרד המדע ראינו את זה אמנם לראשונה ככותרות בתקשורת אבל אין לנו שום כוונה להסתיר משהו והוא נמצא כרגע גלוי וידוע וכל הציבור יכול לצפות בו, לראות אותו ולהתרשם מהתוכן שלו.

<פרץ וזאן: אז זה לגבי עבודת המולמו"פ.

<פרץ וזאן: אני רוצה מכאן לעבור על עמדת המשרד.

<פרץ וזאן: קודם כל גם עבודת המולמו"פ עצמה בנושא הזה של מכון וולקני איננה שוללת, ואני מדגיש, איננה שוללת מעבר של מכון וולקני מהמרכז לאזור הצפון.

<פרץ וזאן: היא מביעה מספר נקודות שבהם הוועדה, שאני מניח שהוקמה בראשות מנכ"ל משרד החקלאות או בהשתתפות - - -

<שלמה בן אליהו: בראשות שירי ברנד - - - מנהל התכנון.

<פרץ וזאן: בראשות שירי ברנד ובהשתתפות מנכ"ל משרד החקלאות, פרופסור שמחון.

<פרץ וזאן: אני משוכנע שיקחו בחשבון את ההמלצות הללו בבואם להחליט האם להעתיק את המכון מהמרכז צפונה.

<פרץ וזאן: אם כן באיזה צורה ובאיזה דרך ובאיזה לוח זמנים.

<פרץ וזאן: אין שום כוונה להרוס את מכון וולקני או לפגוע במצויינות של המכון שאין ספק שהוא מכון שיש בו מצויינות מדעית מהמעלה הראשונה.

<פרץ וזאן: והכוונה של הוועדה היא גם לשמר אותם.

<פרץ וזאן: אני בטוח ומשוכנע שהוועדה שהוקמה תדאג שאכן המצויינות הזו תשמר גם אם במידה ויוחלט להעתיק אותו לצפון.

<פרץ וזאן: משרד המדע תומך בחיזוק הצפון.

<פרץ וזאן: הוא הביע את זה בצורה מאוד פרטנית ומפורטת בהחלטת הממשלה לגבי חיזוק הצפון וזה בא לידי ביטוי לא רק בנושא של חיזוק המו"פ.

<פרץ וזאן: מיגל שהשנה קיבל סיוע משמעותי ביותר ממשרד המדע כולל מו"פים ברמת הגולן ומו"פים במגזר הערבי.

<פרץ וזאן: כולם קיבלו סיוע מאוד מאוד משמעותי.

<פרץ וזאן: ככלל המשרד שם לו למטרה לתמוך בכלל במחקר ופיתוח ובעיקר באיזור הצפון, באזור הפריפריה ושם אנחנו נמצאים גם בתכנית הזאת של חיזוק המו"פים.

<פרץ וזאן: ועשינו את זה, זה לא רק דיבורים.

<פרץ וזאן: עשינו את זה בשטח במהלך שנת העבודה 2016 וגם בחיזוק של תחום הקהילה ובחיזוק כל התחומים שמשרד המדע פועל בהם נתנו עדיפות גם בשנת העבודה 17' ו-18' לחיזוק הצפון.

<פרץ וזאן: על כן אם אני אסכם את העמדה שלנו, אין בעמדת המולמו"פ משום אמירה שלא ניתן ולא צריך להעביר את המכון הוולקני לצפון.

<פרץ וזאן: משרד המדע תומך בחיזוק הצפון ובכלל זה גם העברה של המכון הוולקני בצורה המקצועית ביותר לכיוון הצפון.

<פרץ וזאן: (היו"ר מנואל טרכטנברג)

<קריאה: אבל למה הדו"ח הזה לא פורסם קודם?

מנואל טרכטנברג: שניה, אני צריך לנהל בהעדר היו"ר.

מנואל טרכטנברג: תודה רבה לך, אתה רוצה להתייחס?

<שלמה בן אליהו: אני שלמה בן אליהו, מנכ"ל משרד החקלאות.

<שלמה בן אליהו: אני חבר הוועדה שמינה ראש הממשלה כדי לייעץ לראש הממשלה בנושא של האיזון בין שני הנושאים, בין העתקת המכון לבין הנושא של פיתוח הצפון.

<שלמה בן אליהו: כאשר הוועדה אמורה לשקול באמת את השיקולים, את האיזונים בין שני הדברים האלה ולהמליץ לראש הממשלה.

<שלמה בן אליהו: ולכן אני כחבר הוועדה אמור באמת לשמוע את הטענות, לשמוע את הצדדים, הנימוקים וחוות הדעת, כמו יתר חברי הוועדה, בנפש חפצה, בלב פתוח, כדי באמת לתכלל את הדברים ולהביא אותם לידי המלצה.

<שלמה בן אליהו: היתרון של הוועדה הזאת או השונות של הוועדה מיתר הוועדות האחרות שהוועדה הזאת נאמר שם היא צריכה לקבל החלטה או המלצה, יותר נכון, בהסכמה.

מנואל טרכטנברג: מי חברי הוועדה עוד פעם?

<שלמה בן אליהו: שירה ברנד היא יושבת ראש הוועדה, פרופסור אבי שמחון, אני, נמצא שם אודי אדירי מאגף התקציבים ועדיאל שומרון מנהל רמ"י.

<קריאה: אז העובדה שהדו"ח הזה לא בא בחשבון זה - - -

עמר בר-לב: בעיקר אנשי כספים וקרקע.

עמר בר-לב: (היו"ר אורי מקלב)

<שלמה בן אליהו: אני חושב שפרופסור אבי שמחון שהוא נמצא, היה בפקולטה לחקלאות, הוא לא איש כספים - - -

עמר בר-לב: שמענו אותו בדיונים עם ראשי התנועות החקלאיות.

עמר בר-לב: הוא לא ממש הביע - - -

אורי מקלב: הוא הופיע גם בוועדה בנושא הזה, אני חושב שהוא הביע תמיכה באי העברה - - -

<קריאה: עובדה ש- - - זה אומר ש - - -

אורי מקלב: סליחה, אני מתנצל, עכשיו המנכ"ל מדבר.

<שלמה בן אליהו: אני לא קובע לראש הממשלה את מי למנות.

<שלמה בן אליהו: הוא מינה את האנשים.

<שלמה בן אליהו: יש על זה עכשיו עתירה לבג"צ שעתרו לבג"צ וזה ידון בבג"צ.

מנואל טרכטנברג: מי עתר, דרך אגב?

<שלמה בן אליהו: ההסתדרות ואיגוד הסגל האקדמי.

אורי מקלב: אנחנו מתייחסים לבג"צ, בג"צ הוא בג"צ, אנחנו - - - דיון ציבורי.

מנואל טרכטנברג: אין בוועדה, אם אני מבין נכון, מישהו שמייצג את המו"פ החקלאי, גופו, אתה מנכ"ל, אתה לא - - -

<שלמה בן אליהו: אני מסביר.

<שלמה בן אליהו: יש שם את פרופסור פיינרמן שהוא מנהל מכון וולקני מונה כמשקיף בוועדה, יושב בוועדה.

<שלמה בן אליהו: הוועדה צריכה לקבל את ההחלטה בהסכמה שזה דבר חריג.

<שלמה בן אליהו: מספיק שאחד מחברי הוועדה לא ישתכנע שצריכים להעביר לצפון או מה המדרוג של להעביר לצפון או את הכל או חלקו.

<שלמה בן אליהו: כי גם הוועדה, לתת לך תשובה, הסמכות שלה היא לתת המלצה להעביר את כולו או חלקו.

<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, זה לא להעביר את הכל או לא להעביר - - -

מנואל טרכטנברג: לא, אני לא מתייחס להמלצה שתצא מתחתיה.

מנואל טרכטנברג: אני תמה על זה שלא הייתי ער שזה הרכב הוועדה.

מנואל טרכטנברג: אני יצאתי מתוך הנחה שהפן של המחקר החקלאי של המו"פ עצמו זה מכון מחקר יהיה מיוצג בוועדה.

<שלמה בן אליהו: תרשה לי לא להתייחס לזה כרגע כי זה נמצא בדיון בבג"צ.

מנואל טרכטנברג: אה אוקיי בסדר- - -

יעל כהן-פארן: מי עתר?

<שלמה בן אליהו: מי שמייצג את החוקרים בוולקני מההסתדרות הכללית וועד העובדים במשרד החקלאות.

אורי מקלב: אני רק רוצה רגע להכנס לדיון, אדוני המנכ"ל.

אורי מקלב: אנחנו היום לא דנים עכשיו בעצם העברה או לא בהעברה, קיימנו דיונים.

אורי מקלב: המפתח לדיון הזה הוא בעצם התוצאה של הדו"ח שיצא.

אורי מקלב: וזה באמת המטרה של הדו"ח, קודם כל כדי לראות אותו וקיבלנו אותו.

אורי מקלב: משקיבלנו אותו אנחנו רוצים להבין מה המשמעות של הדו"ח הזה.

אורי מקלב: מה המסקנות שלו אנחנו גם יודעים.

אורי מקלב: השאלה היא מה המשקל.

אורי מקלב: כשיש עכשיו מנגד, מה עושים עם הדו"ח הזה, מה המשמעות.

אורי מקלב: הרי אתם היוזמים, משרד החקלאות הם יוזמים של העניין הזה.

אורי מקלב: אני עד היום, גם אם תאיר את עיני, מה נקודת המפתח של ההחלטה להעביר את זה, האם זה בגלל שרוצים לחזק את הצפון?

אורי מקלב: אם זאת הסיבה ואז חשוב מה אפשר לחזק את הצפון.

אורי מקלב: אמרו שיש מכון מאוד מאוד נכבד, מאוד מאוד תורם, יכול לתת להעביר אותו לשם.

אורי מקלב: יש סיבות שיכול להיות שהמכון צריך איזה התחדשות, המקום לא מתאים, יש סיבות כאלה ואחרות, דרישה של חוקרים שנמצאים פה או מקצועית צריך לפזר את המכון או לשים אותו במקום אחד איפה שהיום נעשית בעיקר חקלאות, פעם זה היה המרכז.

אורי מקלב: אני סתם זורק כל מיני סיבות שאפשר לחשוב.

אורי מקלב: גם הנושא של נדל"ני, אנחנו יודעים שלפעמים יכול להיות גם כן שיקול בעניין- - -

<שלמה בן אליהו: לחלוטין לא.

אורי מקלב: אז זהו, השאלה היא מה באמת, איפה המפתח של העניין, איפה זה התחיל?

<שלמה בן אליהו: אני אסביר.

<שלמה בן אליהו: הוועדה הוקמה, הצוות שממליץ לראש הממשלה הוקמה על ידי ראש הממשלה ולא על ידי שר החקלאות- - -

אורי מקלב: החלטה.

אורי מקלב: קודם כל החלטה.

אורי מקלב: אתה מתייחס לצוות, בסדר, אני צריך עם כל החלטה - - -

<שלמה בן אליהו: לא הייתה החלטה.

אורי מקלב: אתם הרי הובלתם איזה החלטה.

אורי מקלב: לא החלטה, המלצה.

<שלמה בן אליהו: שר החקלאות הוביל את המהלך במובן הזה שהעלה את זה לנושא הציבורי, לדיון ציבורי והוא רצה שהוא אומר שאני חושב שצריך להעתיק את וולקני לצפון כדי לחזק את הצפון.

<שלמה בן אליהו: וראש הממשלה מינה ועדה שתייעץ האם כן או לא.

<שלמה בן אליהו: הוועדה פרסמה קריאה לציבור ולכל מי שחושב שיש לו עמדה בנושא הזה שיגיש את דעתו בכתב לוועדה והוועדה תשמע את מי שהיא תחשוב שהיא צריכה לשמוע אותם.

<שלמה בן אליהו: ואין לי ספק שכל חוות דעת, יש לו דו"ח, יש לו מידע, יש לו איזה דעה בנושא הזה, באיזון בין האינטרסים האלה, הן בצד המחקרי והן בצד של חיזוק הצפון, יתכבד, יבוא בפני הוועדה ויציג את דבריו והוועדה תשקול.

<שלמה בן אליהו: כמובן שמשקל שנותנים להמלצות של המועצה או לאדם אחד - - -

<קריאה: בשביל מה צריך עוד ועדה, יש את הדו"ח את המולמו"פ ויש שלוש ועדות כבר.

<שלמה בן אליהו: כאשר אנחנו נקבל את הדו"ח של הוועדה זה יגיע לועדה שמונתה על ידי ראש הממשלה.

<שלמה בן אליהו: היא תקרא אותו, היא תשקול, היא תשמע אותם.

<שלמה בן אליהו: היא תחווה את דעתה בסופו של דבר לראש הממשלה אחרי שתשמע את כל מגוון הדעות שיש.

אורי מקלב: מה אתם אומרים?

אורי מקלב: יצאתם מזה בסדר בניסוח של הדברים.

אורי מקלב: בעצם המשמעות של הדו"ח של המועצה - - -

עמר בר-לב: זה נשמע בסדר בניסוח הנוכחי של הדברים, אבל זה התחיל מהודעה של שר החקלאות שהוא מעביר את מכון וולקני ואז זה לא נפתח לאיזה דיון ציבורי.

עמר בר-לב: אני חושב - - -

אורי מקלב: אנחנו פתחנו דיון ציבורי, היה דיון כאן, היה דיון, השר הגיע פעמיים אני חושב, המנכ"ל הגיע.

אורי מקלב: דיון היה אבל זה בא בעקבות ההמלצה.

אורי מקלב: זה לא התחיל עם דיון ואחרי זה המלצה.

עמר בר-לב: בעקבות ההודעה, אני לא הייתי קורא לזה המלצה.

עמר בר-לב: ומעבר לזה, למרות שהמנכ"ל אמר יש שיקולים ששיקוליים נדל"ניים הם לא במרכז העניין או לא בעניין אני חושב שדיי ברור שיש כאן שיקולים נדל"ניים אחרת אני לא מבין למה למשל נציג רמ"י שותף בוועדה שמינה ראש הממשלה.

<שלמה בן אליהו: כדי למצוא מקום חלופי.

עמר בר-לב: הבנתי.

עמר בר-לב: טוב, בקיצור, לכל שאלה יש תשובה.

<יורם ישראלי: זה הנדל"ן הכי גרוע, זה בדיוק במסלול של המטוסים שעוברים מלוד.

<קריאה: לא קשור, צריך למצוא מקום חלופי- - -

<שלמה בן אליהו: הסיבה העיקרית הייתה מכוון שברמה של תכנון, ברמה של קרקע לאיתור מקום חלופי מי שהיה איש מקצוע מספר אחת בתחום הזה זה מנהל התכנון ורשות מקרקעי ישראל.

<קריאה: האם - - -

אורי מקלב: סליחה אדוני, זאת כבר פעם רביעית, אני אאלץ לקרוא לך לסדר.

אורי מקלב: ההרגשה היא, אחרי שמתקבלת החלטה, בשלב מסוים אפשר גם לבקש גם את ההמלצות ואת חוות הדעת של רמ"י האם יש אפשרות, התכנות להעביר את זה בגלל הקרקע.

אורי מקלב: הנושא הזה, נראה שבעצם החלטה התקבלה.

<שלמה בן אליהו: לא לא, מי שקורא את כתב המינוי של הוועדה, הוועדה דנה בשני שלבים: בשלב ראשון האם להעתיק ואם כן לאן.

<שלמה בן אליהו: אבל מאחר ולוח הזמנים של הוועדה הוא של 60 יום אז אנחנו דנים בשני הנושאים האלה במקביל.

<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, אם כן, אם לא, ובהנחה שאם כן לאיפה להעביר אותו.

אורי מקלב: היה דיון גם על הדו"ח עצמו?

<שלמה בן אליהו: לא.

<שלמה בן אליהו: הדו"ח הזה, לא היה דיון לגביו כי מי שנשמע עד היום בוועדה, נשמעה רק עמדתם של נציגי מכון וולקני, היא נשמעה בוועדה.

<שלמה בן אליהו: קיבלנו את כל החומרים מכל מי שרצה להביע את דעתו בוועדה והוועדה תזמן אנשים שהיא חושבת - - - מי שיש לו דו"חות שיגיש לוועדה, נזמן אותם לוועדה ונשמע אותם.

אורי מקלב: חברת הכנסת יעל כהן פארן, בבקשה.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר שאני קצת מבולבלת.

יעל כהן-פארן: אני הייתי בקיץ, היה דיון עם השר וכל נציגי מכון וולקני שבאמת היו מאוד נרעשים מכך שהחלטה כבר נעשתה, כביכול, שהיא עדיין לא.

יעל כהן-פארן: אבל הנימה של הדברים שעלו בדיון היו כאלה שההחלטה כבר הוחלטה.

יעל כהן-פארן: כך, אתה יודע, יש את הפשט ויש את הדרש.

יעל כהן-פארן: ובסופו של דבר, עכשיו, ישב שם גם אבי שמחון ואני לפחות זוכרת דו"ח אחר של קודמו בתפקיד, של קנדל, שמדבר על הצורך בהגדלת מספר התקנים של מכון וולקני ואם פותחים באמת בצפון, בדרום אז תפתחו, יש מקום, צריכים עוד מאות מיליונים.

יעל כהן-פארן: הרי, תשמענו, זה פאר המדע שלנו.

יעל כהן-פארן: אנחנו בחזית הטכנולוגיה במקום מסויים אז לקחת את זה אחורה במקום לקחת את זה קדימה.

יעל כהן-פארן: המחשבה של לסגור ולהעביר כדי להביא לצפון, אני לחלוטין בעד שיפתחו בצפון, אבל שיפתחו שלוחה ענקית.

יעל כהן-פארן: תשימו שם 100 מיליון ₪ רק על שלוחה של מכון וולקני עם 100 חוקרים.

יעל כהן-פארן: אבל לבוא ולסגור משהו שהוא כבר מציב את ישראל בחזית הטכנולוגיה המדעית וחזית החקלאות העולמית, בשביל מה?

יעל כהן-פארן: אני שוב, מאותה ועדה ביולי או אוגוסט, מתי שזה היה, יצאתי בתחושה שההחלטה כבר הוחלטה ועכשיו מנסים להרכיב את הוועדה שתתן לה הכשר.

יעל כהן-פארן: כשאני באמת שואלת איפה התפקיד של המולמו"פ.

יעל כהן-פארן: על זה הדיון היום, איפה ההחלטות שם.

יעל כהן-פארן: הרי מבחינת החוק, אם אני מבינה, הוא הגורם, זה הוועדה של המולמו"פ שאמורה להיות זאת שמתווה את הדרך לגבי מוסדות מחקר אקדמיים מהסוג הזה - - -

<איציק בן ישראל: זה גורם מייעץ.

יעל כהן-פארן: מייעץ, בסדר, אבל יש פה מקום לייעוץ שלא ולא, תסלח לי, ויסלח לי גם אודי אדירי, שיש לי הרבה כבוד אליו, אבל הזווית הסתכלות שלו היא מאוד מסוימת ולא בהכרח זווית ההסתכלות של פאר המחקר המדעי ואיפה ישראל בעולם.

יעל כהן-פארן: אני באמת חוששת שיש כאן איזשהי ועדה שאין לה ולנושא מלבד מנכ"ל משרד החקלאות רוב הנוכחים האחרים לא קשורים לתחום שבאמת צריך להבחן.

יעל כהן-פארן: הרי יש פה שני שלבים.

יעל כהן-פארן: האם, ואם כן אז לאן.

יעל כהן-פארן: אז אם השאלה של האם היא קודם השאלה שנשאלת אז מה צריך לשבת שם רמ"י ומנהל התכנון, זאת השאלה השנייה.

יעל כהן-פארן: תודה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד מילה.

מנואל טרכטנברג: האמת, אני קצת מכה על חטא כי לא התעדכנתי לגבי הוועדה, הרכבה והכי חשוב המנדט של הוועדה.

מנואל טרכטנברג: השאלה כפי שהיא הוצגה לוועדה זה מקור הבעיה.

מנואל טרכטנברג: השאלה לא יכולה להיות האם להעתיק את המכון ואם כן לאן.

מנואל טרכטנברג: אני חשבתי שאנחנו באים מעולם אחר לחלוטין שזה שני עניינים חשובים מאוד למדינת ישראל: אחד, כיצד למנף את היכולות של המחקר החקלאי ולהביא את זה לשיאים חדשים שישרתו את מדינת ישראל ואת החקלאות בישראל ושנית, לא פחות חשוב, איך למנף את היכולות שיש בצפון כדי לחזק אותו, לא סתם את הצפון, את האשכול שיש שם באצבע הגליל.

מנואל טרכטנברג: ולכן, גם אמרתי, השאלה לא יכולה להיות האם להעתיק.

מנואל טרכטנברג: במונח הזה להעתיק הכוונה לבוא עם טרקטור, להרים את זה - - - כפי שנאמר על משהו אחר ולהביא את זה למקום אחר.

מנואל טרכטנברג: ובוא נראה, אולי לשים את זה בבקעת הירדן, אולי בים המלח, אני לא יודע, כי העניין הוא, אתה יודע, להעתיק, ולאן.

מנואל טרכטנברג: זו לא יכולה להיות השאלה.

מנואל טרכטנברג: לא החלק הראשון האם להעתיק ולא לאן.

מנואל טרכטנברג: אם מתחילים שם, גמרנו, לא חשוב מה ההרכב ומה פרק הזמן - - -

יעל כהן-פארן: התשובה היא כבר בגוף השאלה.

מנואל טרכטנברג: אתה לא יכול לתת תשובה טובה לשאלה שהיא גרועה.

מנואל טרכטנברג: נקודה.

אורי מקלב: המנכ"ל, אולי התייחסות.

אורי מקלב: אני יודע שב-13:30 אנחנו שחררנו אותך מראש, אבל בכל אופן ההרגשה היא שכולם אומרים את זה וצריך הרבה לעבוד כדי ש - - - הדיונים הם כבר איך לשמוע את כולם ואיך אולי לנסות לאזן בין הדברים אבל זאת השאלה העקרונית כי אם אני, בעיני, כשיש כזה דו"ח, לא ועדה מייעצת, מועצה מייעצת, אבל אם מועצה מוסמכת שכבר הקימו אותה לצורך ייעוץ, ולא משנה עכשיו, אפשר לחקור מה תפקידה של המועצה.

אורי מקלב: אבל המועצה היא הגוף שהוא נמצא, הממשלה הקימה אותו והיא מתייחסת אליו כמו שצריך לפני שמקבלים החלטות.

אורי מקלב: אבל אחרי שיש כבר דו"ח, היה צריך לדון בדו"ח, מה הדו"ח הזה אמר - - -

<שלמה בן אליהו: אין ספק ש - - -

אורי מקלב: זה עוד לפני - - - אתה יודע, איך אומרים, דבר נאה הוא מתקבל.

אורי מקלב: יש כאלה שאומרים קודם כל צריך לראות אם הוא דבר בכלל.

אורי מקלב: אחרי זה אם הוא נאה הוא מתקבל.

אורי מקלב: האם בכלל יש לנו בסיס לדברים האלה.

אורי מקלב: אם יש לנו דו"ח היום והוא בא והוא שם כמה אבני דרך שמכאן ואילך קודם כל צריך לבדוק את זה.

אורי מקלב: צריך לקבל תשובות לנקודות המרכזיות.

אורי מקלב: מה עכשיו צריך לדון בעוד דברים, להביא אנשים אחרים, שאתה אומר, יכול להיות שאין בכלל המשך לכל הדברים מכוון שהדו"ח הזה העמיד בפנינו שאלה.

אורי מקלב: הדו"ח הזה אמר דברים, זה לא שהוא לא אמר דברים, יכול להיות שיש תשובות.

אורי מקלב: בעינינו, אני אומר בעיני הקטנה, כשיש דו"ח כזה הוא דו"ח מרכזי, בודקים אותו, יש תשובות, אפשר להמשיך הלאה.

<שלמה בן אליהו: נכון.

<שלמה בן אליהו: הדו"ח הזה הוא משהו משמעותי, הוא ייבחן, הוא ילמד.

<שלמה בן אליהו: הדו"ח הזה הוא לא, כפי שהציגו אותו כאן - - -

<נירית ברנשטיין: אז למה הוא הוסתר עד עכשיו?

<נירית ברנשטיין: למה הוא נחשף בהתחלה לחברי הוועדה?

<שלמה בן אליהו: הדו"ח הזה הוא לא דו"ח חד משמעי שבא ואומר לא.

<שלמה בן אליהו: הציג את זה גם פרופסור בן ישראל שבא ואמר שהדו"ח הזה דן רק בדיון בהעתקת המכון, מה המשמעות מבחינה מחקרית.

<שלמה בן אליהו: הוא לא דן כרגע בנושא של שיקול האינטרסים בין תועלת הצפון לבין העתקה - - -

<יהושע מירון: אדוני המנכ"ל - - - מאוד במפורט שאם - - - אז לא יעבירו אותו.

<יהושע מירון: אני חושב שקראת את דו"ח המולמו"פ אז למה מעבירים, למה בכלל דנים בזה.

אורי מקלב: זה נכון מה שהוא אומר, הוא לא דן בכל ההיבטים, אבל זה היבט מרכזי.

אורי מקלב: אם יש פגיעה במחקר אז מה זה משנה אם זה יכול לעזור לצפון אבל לפגוע במחקר.

<שלמה בן אליהו: אין ספק שאם הוועדה תשתכנע שהפגיעה במחקר היא משמעותית והיא גדולה והיא תהרוס את המחקר החלקאי וכל מכון וולקני אז זה מול שקילת האינטרסים.

<שלמה בן אליהו: לעבור לצפון זה- - -

<יהושע מירון: אבל זה בדיוק מה שאומר דו"ח המולמו"פ שזה מה שיקרה.

<שלמה בן אליהו: אני לא רוצה להתייחס כרגע לדיונים לגבי הוועדה - - - הוועדה תדון בדו"ח עצמו ותתייחס אליו.

<שלמה בן אליהו: הדו"ח עצמו כפי שהוצג כאן הוא לא מה שאתה אמרת.

<שלמה בן אליהו: אבל כרגע באמת הוועדה תתייחס לזה בכובד ראש, למה שכתוב בדו"ח הזה, כי אין ספק שהם אנשי מקצוע בתחום הזה, והדו"ח הזה יש בו הסתייגויות, יש בו הדרכה, יש בו אלמנטים של ייעוץ גם כן ונקבל בכבוד רב את מה שכתוב בדו"ח הזה ונשמע אנשים אחרים, נשמע עמדות אחרות ונגיד לראש הממשלה המלצה.

אורי מקלב: אני באמת רוצה להגיד את זה באופן אמיתי שגם השר וגם אתה כמנכ"ל מתייחסים לפניות שלנו ואתם לא מנסים רק לענות.

אורי מקלב: השר מדקדק בהחלטות של הוועדה במילה מכוון שהוא רוצה לעמוד בהן כפי שהוא אמר לי, הוא לא רק רואה את זה כהחלטות גרידא או כאמירה טובה, עצה טובה.

אורי מקלב: ולכן, אני מניח שאיך אני רואה את עמדת החברים שאחת ההחלטות של הישיבה הזאת וראיתי שקודם כל בינינו צריכים לדון בדו"ח.

אורי מקלב: עכשיו כדיון צריך לדון בדו"ח, יש מה להמשיך או אין מה להמשיך.

אורי מקלב: יש תשובות למה שהדו"ח מעמיד לפנינו ואחרי זה אפשר להמשיך הלאה, זה הדבר הראשון.

אורי מקלב: אני מודה לך אדוני המנכ"ל - - -

<נירית ברנשטיין: אני רציתי בבקשה לבקש לשאול את חיים רוסו כותב הדו"ח כי בדו"ח כתוב - - -

אורי מקלב: סליחה.

אורי מקלב: יש לנו סדר בדברים.

אורי מקלב: יכול להיות שאת אומרת חשובים מאוד אבל גם לפרופסור אלי פיינרמן יש מה להגיד, לפרופסור איתמר גלזר.

אורי מקלב: איך השם שלך?

<נירית ברנשטיין: ד"ר נירית ברנשטיין.

אורי מקלב: יש בהיררכיה במקום יש לפנייך.

אורי מקלב: תני לכבד את ההיררכיה הזאת.

<אלי פיינרמן: שלום, אני מכהן מזה כחודשיים כראש מכון וולקני, עוד מעט שלושה חודשים, ואני אכן מהווה משקיף בוועדה.

<אלי פיינרמן: אני לא יכול להצביע.

<אלי פיינרמן: לגבי הוועדה אני רוצה רק לומר שההבנה של חבריה בנושאים של מחקר חקלאי ומחקר בכלל היא לא גדולה, של מרבית חברי הוועדה.

<אלי פיינרמן: וכאשר ראש רמ"י הציג את מרכולתו וכל מיני אלטרנטיבות להיכן להעתיק את מכון וולקני לצפון, לא התאפקנו, אני וחברי, פרופסור דני שטיינברג, שישבנו שם, שהוא ע' משקיף.

<אלי פיינרמן: לא התאפקנו והערנו הרבה הערות אז הוא אמר משהו כמו, אוקיי, אני לא מבין במחקר חקלאי, הדיווח שלי הוא דיווח נדל"ני, אני מתעסק בנדל"ן.

<אלי פיינרמן: אז זה שאומר מנכ"ל משרד החקלאות שנדל"ן זה לא על השולחן, אני לא חש ככה כמשקיף.

<אלי פיינרמן: ולעצם העניין, מכון וולקני תורם כבר היום המון לחקלאות ישראל בדרום ובצפון ובמרכז.

<אלי פיינרמן: מרבית החקלאות הישראלית נמצאת בדרום ובמרכז ולא בצפון.

<אלי פיינרמן: יש 11 מו"פים חקלאים שהמנהלים המדעיים שלהם כולם ממכון וולקני.

<אלי פיינרמן: מכון וולקני, כשלי הציגו את העניין של המעבר לצפון היה, מכון וולקני תומך מאוד בחיזוק הצפון.

<אלי פיינרמן: חס וחלילה, אין לנו שום דבר נגד הצפון, נהפוך הוא.

<אלי פיינרמן: אבל לא בדרך של העתקה.

<אלי פיינרמן: אני יכול לקבוע חד משמעית שהעתקת מכון וולקני לאנשהו פשוט תביא לחיסולו.

<אלי פיינרמן: דעיכה דיי מהירה ומרכז של מצויינות שמושך אנשים מצויינים.

<אלי פיינרמן: העתקה שלו תהפוך אותו לבינוני, יפרשו הרבה חוקרים, לא יגיעו חוקרים צעירים והמכון ידעך מהר מאוד.

<אלי פיינרמן: זה פאר יצירה של מדינת ישראל ואסור, פשוט אסור, להעתיק אותו לשום מקום.

<אלי פיינרמן: לא לצפון לא לדרום.

<אלי פיינרמן: אני אישית קיבלתי, בצבא הייתי בערבה, אז שלחו לי אנשים מחצבה ועין יהב.

<אלי פיינרמן: למה לא תעבירו את המכון לערבה, הערבה זקוקה לכם.

<אלי פיינרמן: הנושא של האקו סיסטם הוא כל כך חשוב.

<אלי פיינרמן: יש במכון וולקני קשרים ענפים, יום יומיים.

<אלי פיינרמן: חיבורים אישיים עם הפקולטה לחלקאות ברחובות, עם מכון ויצמן, עם אוניברסיטת תל אביב, עם אוניברסיטת בר אילן.

<אלי פיינרמן: חוקרים נוסעים וחוזרים יום יום.

<אלי פיינרמן: אנחנו משתמשים בציוד היקר שבמעבדות של מכון ויצמן, של אוניברסיטת בר אילן שלא נמצא בשום מקום אחר.

<אלי פיינרמן: יש לנו ציודים מיוחדים במכון וולקני שהם משתמשים בו.

<אלי פיינרמן: יש 300 סטודנטים לתארי מוסמך וד"ר שמקבלים את התארים שלהם מהאוניברסיטאות.

<אלי פיינרמן: מכון וולקני לא מוכר על ידי הות"ת, לא נותן תארים.

<אלי פיינרמן: התלמידים האלה, 300, עושים את המוסמך והד"ר במעבדות של מכון וולקני.

<אלי פיינרמן: אני אישית הייתי דיקן של הפקולטה לחקלאות.

<אלי פיינרמן: סטודנטים בבוקר לומדים שעתיים, ארבע שעות, בפקולטה, נוסעים לעבוד במעבדות של וולקני כמה שעות כי שם הם עושים את המוסמך או את הדוקטורט וחוזרים בערב ללמוד עוד שעתיים בפקולטה לחקלאות.

<אלי פיינרמן: כנ"ל בתל אביב, כנ"ל באוניברסיטת בר אילן וכנ"ל במכון ויצמן.

<אלי פיינרמן: האקו סיסטם הזה הוא נורא נורא חשוב.

<אלי פיינרמן: אם ינתקו את מכון וולקני מתוך האקו סיסטם - הרגתם אותו.

<אלי פיינרמן: אין בכלל מה לדבר.

<אלי פיינרמן: זה דבר שצריכים להוריד בכלל להוריד מהפרק מיד, אין שום התכנות להעתקה הזאת.

<אלי פיינרמן: בנוסף, אני גם דיברתי עם עשרות חוקרים במכון וולקני, ותיקים וצעירים וכולם ציונים טובים וכשאתה שואל אותם, תגיד, יכפילו לך את המשכורת, אתה מוכן לעזוב את מקומך במרכז הארץ עם משפחתך, עם ילדיך, עם הוריך, אתה מבוסס שם, ולעבור למקום אחר.

<אלי פיינרמן: אתם יודעים, החבר'ה הצעירים אומרים, תראה אני ציוני ואני עושה מילואים והם מתנצלים, ואני אומר, אבל תבוא או לא תבוא, אומרים, לא מה פתאום.

<אלי פיינרמן: הם לא יעברו.

<אלי פיינרמן: והעברה בולשביקית של כוחנית של אנשים מאזור לאזור, מקסימום אנשים יישארו במקום שלהם ויסעו לצפון שעתיים או ארבע שעות, אני לא יודע לאן, ויחזרו שעתיים או ארבע שעות, זה יחזק משהו?

<אלי פיינרמן: אז מה שאני מנסה להגיד לסיכום זה שהניסיון להעתקה יחליש את מכון וולקני.

<אלי פיינרמן: ממש יפגע בו לחומש.

<אלי פיינרמן: ואתם יודעים, מרכז של מצויינות, להיות בטופ העולמי, אתה צריך כל הזמן לעבוד ואי אפשר לגדוע את זה ולחכות לתקופת מעבר.

<אלי פיינרמן: באים חוקרים צעירים, הם בני 35-40, יש לכל אחד מהם ועדת ליווי של חוקרים ותיקים שמכניסה אותם לעניין במשך 4-5 שנים ראשונות.

<אלי פיינרמן: לקחת רק חוקרים צעירים בלי המבוגרים שינחו אותם, שידריכו אותם, שילוו אותם בשלבים הראשונים, זה לא יעבוד, זה יגדע את העניין - - -

יעל כהן-פארן: עד כמה אתה חושב שזה כבר פוגע?

<אלי פיינרמן: אני מודה על השאלה כי זה כבר פוגע.

<אלי פיינרמן: עצם הדיבור, תדעו לכם, פוגע מאוד.

<אלי פיינרמן: אני ראש מכון וולקני- - -

אורי מקלב: זה נכון, אבל מצד שני עצם הדיבורים שלנו האטו את התהליך.

אורי מקלב: אני חושב שגם הוועדה - - -

<אלי פיינרמן: לא, הקמת הוועדה, אני חודשיים וחצי - - -

אורי מקלב: הדיון הציבורי שאנחנו עושים, יש לזה משמעות - - -

<אלי פיינרמן: לפני חודשיים וחצי בגין הקמת הוועדה, חוקרים צעירים שהגישו מועמדות לתפקידים במכון וולקני ונקלטו במכון וולקני 50 חוקרים צעירים.

<אלי פיינרמן: צעירים, אקדמית, בגיל 35-40 אחרי כמה שנים של פוסט בחו"ל, שלושה חוקרים צעירים רק בחודשיים האחרונים התקשרו אליי ושאלו, מה זה נכון?

<אלי פיינרמן: אמרתי, זה נכון, הקימו ועדה והם הסירו את מועמדותם.

<אלי פיינרמן: לצערי, בשביל לעשות מחקר, להיות יצירתי, צריכים שקט.

<אלי פיינרמן: מחקר לוקח זמן ואנשים לא רגועים במכון.

<אלי פיינרמן: אני אישית מתעסק מעל 50% מזמני במקום באסטרטגיה, בפיתוח, בעתיד, בהתלהבות לעשות מחקרים ולשמור על המובילות שלנו בעולם אז - - -

אורי מקלב: חלק מהבעייתיות בכל התהליך הזה היה מכוון שאני חושב שהמכון לא היה שותף להצעה אפילו.

אורי מקלב: הוא קיבל את זה גם כן מ- - -

<אלי פיינרמן: אני חייב לומר, התחושה שלנו היא מאוד לא נוחה.

<אלי פיינרמן: יש תחושה חזקה ויש המון המון שמועות שרצות - - -

אורי מקלב: אני אומר את זה, אולי הייתי צריך להגיד את זה בסוף אבל אני אומר את זה, אין ספק שכל תהליך של העברה ורפורמה וגם פרסונלי והעברת חוקרים, אנשים, במדינה עשינו את תהליכים האלה.

אורי מקלב: תהליך שבוודאי שהוא לא פשוט, ודאי שיש לזה השלכות.

אורי מקלב: השאלה היא, מה שאנחנו כן חשבנו, ואנחנו כן חושבים, וזה אני חושב שצריך לדון בעניין הזה, האם יש התכנות אבל בתנאים של תהליך מאוד מאוד ארוך, כל מה שאמרנו שיש מרכזי פיתוח ומחקר בפקולטה כזאת או אחרת גם כן עושים אותה.

אורי מקלב: בתהליך שאנחנו לא מאמינים שמדינת ישראל הולכת להשקיע עד כדי כך בשביל לעשות את זה.

אורי מקלב: בתהליך של שנים, של צעירים, של עידודים, של תמריצים, יכול להיות שאפשר לעשות את זה.

אורי מקלב: אבל זה לא ודאי לא באופן הזה שראינו.

אורי מקלב: אני לא יודע להגיד היום שאין שום אפשרות לעשות דברים כאלה.

אורי מקלב: אני לא יודע בדיוק אם זה אמירה שהיא נכונה.

אורי מקלב: אני חושב שכן צריך, ואני יודע שזה קשה, אבל זה ודאי לא בתהליך שבאבחת חרב, ואיך אמר פרופסור טרכטנברג, לעקור או פינוי, העתקה.

אורי מקלב: זה מילים שמדברים על משהו שזה לא תהליך.

אורי מקלב: תהליך יכול להיות שזה תהליך בד בבד.

אורי מקלב: להשאיר את המכון, לפתח שלוחה ולעבות אותה ולהביא לה עוד חוקרים חדשים.

אורי מקלב: אחרי שזה קיים בתהליך ולהעביר פקולטה כזאת או אחרת כדי שבאמת יהיה מקצועי.

אורי מקלב: ולאחר שנים של אפשרות.

אורי מקלב: אבל כאן, ההרגשה היא שרוצים לעשות משהו מהר - - -

<קריאה: זה מפורט אצלנו דרך אגב.

אורי מקלב: אתם גם כותבים את זה.

אורי מקלב: אתם גם לא שללתם תהליך.

אורי מקלב: ולכן אני לא אומר, לא עשר, לא שמונה שנים.

אורי מקלב: בתהליכים שיכולים, תהליכים- - - והאמירה הזאת לא נאמרה על ידי הממשלה.

אורי מקלב: אני עם הרגשה שזה לא נאמר כאן ואנחנו רוצים להוביל לכיוון הזה.

אורי מקלב: אני לא אגיד לכם ש- - - אפשר לשבת, לבדוק רעיונות בשיתוף ולקבל דברים אחרים לגמרי.

<דן שטיינברג: בכל מקום בעולם כשניסו להעביר מכון מחקר חקלאי בתוך המדינות הם לא הצליחו וזה נהרס.

<דן שטיינברג: זה קרה בהולנד, קנדה, צרפת, פינלנד, דנמרק, ניו זילנד ובריטניה - - -

אורי מקלב: במסמך מופיע שזה לא רק מכון מחקר.

אורי מקלב: גם חברות שהן חברות שהמקום אפילו נותן להם - - - חברות גדולות שקנו חברות קטנות יותר ושהם העבירו אותם אליהם אז הם נעלמו בכלל.

אורי מקלב: הם הפסידו את כל ההשקעה שלהם, לא היה להם שום ערך מוסף.

<דן שטיינברג: מדינות שאני ציינתי זה מכוני מחקר שהעבירו אותם בעבר ועשו את זה לאט לאט ועשו ונמחקו, המקומות האלה נמחקו.

אורי מקלב: יש עוד מישהו מהמכון, אני צריך לעבור קצת לאחרים, יש אנשים גם שחושבים אחרת.

אורי מקלב: נירית, בבקשה.

<נירית ברנשטיין: אני ד"ר נירית ברנשטיין, אני חוקרת במכון וולקני 23 שנה, אני שש שנים בוועד החוקרים ולאחרונה גם יושבת ראש הוועד.

<נירית ברנשטיין: אני מאוד מודה על ההזדמנות שניתנה לי להציג את עמדת סגל המחקר בוולקני בנושא העברת המכון.

<נירית ברנשטיין: אבל באותה נשימה אני גם רוצה להגיד שעד היום למרות 23 שנה בוולקני ויושב ראש הוועד, שש שנים בוועד, עד היום לא הייתה לי הזדמנות לדון עם איש מהנהגת המשרד לגבי המשמעות של הצעד הזה.

<נירית ברנשטיין: אני רוצה להתחיל בזה שאני אגיד שהדעה של החוקרים ושל צוותי המחקר - - -

אורי מקלב: לך כיושב ראש הוועד או לך במכון וולקני?

אורי מקלב: מכון וולקני לא היה לו דיונים ?

אורי מקלב: הכל בשולחן הזה נעשה - - -

<נירית ברנשטיין: פעם ראשונה שראיתי את מנכ"ל המשרד לא בתמונות היה היום.

<נירית ברנשטיין: מעולם לא פנוי אליי, לא כחוקר 23 שנה, לא כחבר ועד שש שנים ולא כיושבת ראש ועד השנה, מעולם לא פנוי אליי בנושא המעבר וולקני, לא לדון, לא לשאול את דעתי.

<דן שטיינברג: פרופסור פיינרמן הוא חדש.

<דן שטיינברג: אני סגן ראש הוועד כבר שנה וחצי לא דיברו איתנו פעם אחת.

אורי מקלב: קודם כל גם צריך לאחל לפרופסור פיינרמן הצלחה בתפקיד.

אורי מקלב: קיבלת את זה במשמרת שלך תפקיד סוער.

אורי מקלב: חשבת שתשקיע בנושא המקצועי, פיתוח, אתה קודם כל נאבק על הקיום.

אורי מקלב: מאחלים לך הצלחה, מה שנוכל לעזור בעניין הזה איך שלא יהיה אנחנו שותפים.

אורי מקלב: אתם יודעים שיש לכם פינה חמה, מקצועית, אמיתית פה בוועדה.

<נירית ברנשטיין: ואני רוצה גם בגלל זה להודות לוועדה על ההזדמנות.

<נירית ברנשטיין: זו הפעם השנייה שנותנת למכון וולקני במה להציג את התסכול שלנו מהמצב וחוסר הבדיקה המקצועי שנעשה.

<נירית ברנשטיין: אני רוצה להציג את הדעה שלנו כחוקרים באופן מאוד נחרץ.

<נירית ברנשטיין: הדעה שלנו שהעברת המכון לצפון היא לא אפשרית.

<נירית ברנשטיין: ואם בכל זאת היא תתבצע אז היא תגרום לא רק להרס המכון, היא תגרום גם לנזק בלתי הפיך לפעילות המחקרית המאוד ייחודית שמתבצעת בו ובוודאי שלפגיעה אנושה במחקר החקלאי בארץ וההשלכות שלו בחו"ל.

<נירית ברנשטיין: המכון מחקר המשמעות שלו זה כוח האדם המחקרי שלו.

<נירית ברנשטיין: אנחנו נמצאים במכון וולקני 190 קבוצות מחקר.

<נירית ברנשטיין: 190 חוקרים שעובדים כיחידות עם מהנדסים וטכנאים תומכי מחקר.

<נירית ברנשטיין: וזה בעצם חוזקנו.

<נירית ברנשטיין: המעבדה עצמה, בניין אחד, אם הן תהיה הכי מצוידות והכי מודרניות לתפארה זה לא מה שיאפשר לנו לתפקד ברמה העיקרית.

<נירית ברנשטיין: כמו בכל תחומים אחרים גם במחקר ההצלחה או הכשלון, כמובן, תלויה בגורם האנושי.

<נירית ברנשטיין: כאשר יש צוות מעולה אז אנחנו יודעים שהשמיים הם הגבול בכל תחום.

<נירית ברנשטיין: אבל פגיעה בגורם האנושי בוודאי תביא וסופה כשלון בטוח.

<נירית ברנשטיין: המשמעות שלנו, החוזק שלנו, נובע מכך שמכון וולקני זה אוסף של ידע וחיבורים בין אישיים ומקצועיים בתוך המכון וסביב המכון.

<נירית ברנשטיין: וכל המארג הזה התוך מכוני או האקו סיסטם שדיברו עליו כל כך היום הוא מה שמאפשר את הפעילות שלנו.

<נירית ברנשטיין: נצבר אצלנו במכון ידע שמועבר מדור לדור.

<נירית ברנשטיין: מהדור הוותיק לחוקרים הצעירים ואני רוצה להשמע קצת אולי לשון גבוהה ולהגיד שזה נבנה לתלפיות לבנה על גבי לבנה 95 שנה וההרכב הזה זה מה שמשרת את מדינת ישראל לתפארה.

<נירית ברנשטיין: העברה של מוסד כזה בלי החוקרים נידונה מראש לכשלון כמו שנידון פה.

<נירית ברנשטיין: מכמה סיבות אבל הסיבה העיקרית היא שההכשרה של החוקרים היא מבוססת על אותם שלושה דורות של מחקר.

<נירית ברנשטיין: ההגעה שלנו מהאוניברסיטה ומהאקדמיה לא מכשירה אותנו לפינה הייחודית, המחקרית שנמצאת במכון וולקני וזה נעשה על ידי מעבר של שלושה דורות של חוקרים.

<נירית ברנשטיין: החוקרים לא יעברו צפונה כפי שנאמר פה.

<נירית ברנשטיין: בעיקר מכוון שאין בצפון תשתיות מדעיות אקדמיות שמתאימות שיכולות לתמוך במחקר ובפיתוח ברמה הגבוהה כמו שאנחנו צריכים כדי לבצע את התפקיד שלנו.

<נירית ברנשטיין: אנחנו לא נעבור אם אנחנו יודעים שאין לנו אפשרות לבצע את העבודה שלנו כמו שצריך.

<נירית ברנשטיין: חוקרים צעירים, גם חוקרים צעירים, כמו שנאמר, לא יכולים לעבור כי הם ינתקו מבסיס התמיכה שלהם של החוקרים הוותיקים, הציוד והאקו סיסטם האקדמי.

<נירית ברנשטיין: כמו שאמר פרופסור פיינרמן עצם ההכרזה על העתקה של מכון וולקני כבר גרמה לנו נזק אדיר ליכולת הקליטה שלנו של חוקרים חדשים.

<נירית ברנשטיין: חוקרים בין מחלקתיים – מעבר למסד

<נירית ברנשטיין: רון מולי הגיע חוקר חדש ואחרי חודשים ספורים עזב אותנו מתוך ידיעה שהוא לא יוכל לסכן את העתיד המקצועי שלו כמו גם את הנישה החקלאית שעליה הוא אמון והוא עזב.

<נירית ברנשטיין: חוקרים אחרים שהיו בתהליכי קליטה גם אלינו למחלקה ולמכון עזבו כי הם אמרו שהם לא יכולים להסתכן בזה שהם לא יוכלו לבצע בעתיד את תפקידם.

<נירית ברנשטיין: האם זו רק דעתנו האקדמית של חוקרים שאפשר להגיד שחוקרים מוטים.

<נירית ברנשטיין: אז נגיד שלא.

<נירית ברנשטיין: נאמר לנו פה, כבר היו שלושה דו"חות שעסקו בנושא הזה.

<נירית ברנשטיין: בדו"ח של המועצה הלאומית לכלכלה נאמר במפורש, ואני קוראת, ש"ללא הבטחת המעבר של עיקרי החוקרים, המהנדסים ואנשי התמיכה לאתר הגליל קיימת סבירות גבוהה מאוד שהמכון יאבד במידה רבה את יכולתו לחקור, לחדש ולתרום לחקלאות ישראל עד כדי ניוון תחומי פעילות רבים".

<נירית ברנשטיין: בנוסף לכך, זה לא הדבר היחידי באקדמיה.

<נירית ברנשטיין: יש לנו עצומה שחתמו עליה 1200 אנשי מחקר בארץ שחתמו שמעבר פירושו פגיעה ונזק למחקר החקלאי.

<נירית ברנשטיין: אז יש לנו עצומה בינלאומית שחתמו עליה ראשי מוסדות, מכונים ומחלקות בחו"ל.

<נירית ברנשטיין: 750 אנשי מחקר מובילים בחו"ל שחתמו על אותו דבר, שאומרים, מעבר משמעו הרס.

<נירית ברנשטיין: אל תעשו את המהלך הזה.

<נירית ברנשטיין: יש לנו - - -

אורי מקלב: משפט סיום.

<נירית ברנשטיין: לסיום אני אגיד שני משפטי סיום.

<נירית ברנשטיין: קודם אני אגיד שאחד הדברים התברר לי ומאוד בגאווה רבה ואני רוצה לציין את זה פה, שמכל הדיבורים שנעשו אף אחד לא אמר, וזה מאוד התחדד לי, שהרצון להעביר את מכון וולקני נובע מצורך לחזק אותו.

<נירית ברנשטיין: זו נקודה מאוד חזקה.

<נירית ברנשטיין: אין שום ביקורת על פעילות המכון.

<נירית ברנשטיין: אני לא חושבת שיש הרבה מכונים או מוסדות שאין ביקורת.

<נירית ברנשטיין: אפס ביקורת שמענו בכל השנה הזאת.

<נירית ברנשטיין: ויתר על כן אפילו ההתייחסות הייתה - - -

<קריאה: לחזק את הצפון לא את מכון וולקני.

<נירית ברנשטיין: וולקני מתייחסים אליו כסופרטנקר, בתור הג'וקר שיציל את הצפון, זאת בניגוד לגורמים מקצועיים שאומרים על תהרסו את הג'וקר הזה ואת הסופרטנקר.

<נירית ברנשטיין: אז אני רוצה להגיד שבשמי ובשם החוקרים במכון וולקני אנחנו מאוד בעד המשך התמיכה בצפון, אנחנו כבר תומכים בצפון.

<נירית ברנשטיין: אנחנו מאמינים, ואני אפילו אגזים ואגיד, שבוער בעצמותנו שחייבים לתת מענה לצרכי החקלאות בכל רחבי מדינת ישראל, לא רק בחלק אחד של המדינה.

<נירית ברנשטיין: היום אנחנו כולנו אומרים ואנחנו יודעים שארץ ישראל יפה וגם פורחת.

<נירית ברנשטיין: וזה רבות תודות למסירות של 95 שנות פעילות ברוכה של צוותי המחקר שלנו.

<נירית ברנשטיין: אנחנו אומרים כולנו שהערצנו ארץ זבת חלב ודבש.

<נירית ברנשטיין: אבל אנחנו תמיד צריכים לזכור שהזבת חלב ודבש הוא בעיקר בצפון ובמרכז.

<נירית ברנשטיין: וגם ירשנו ארץ מדבר וציה בדרום וגם אותו הפכנו לארץ פורחת וזה דורש תחזוקה.

<נירית ברנשטיין: ולצורך התחזוקה הזאת אנחנו אומרים פה בלשון מקצועית, אנשי המקצוע של משרד החקלאות שמבצעים את המחקר החקלאי, על מנת להמשיך לתחזק ארץ זבת חלב ודבש גם ברמה החקלאית והפיתוחית - - -

אורי מקלב: אני מתנצל, הדברים שלך הם דברים נכונים וטובים אבל הזמן שלך, צריך גם לאחרים, את עיקר הדברים אמרת בצורה מרשימה ואפילו מרגשת.

אורי מקלב: יש לנו עוד מספר דוברים.

אורי מקלב: מהתנועה הקיבוצית, מנהל המחלקה הקיבוצית חיים חבלין, לאחר מכן מועצה אזורית מטה אשר, ראש המועצה יורם ישראלי, לאחר מכן סגן ראש עיריית ראשון לציון.

אורי מקלב: בבקשה, חיים חבלין.

<חיים חבלין: שלום, אני חיים חבלין, בן קיבוץ הגושרים.

<חיים חבלין: אני מנהל את המחלקה החקלאית בתנועה הקיבוצית.

<חיים חבלין: אני רוצה להציג את הפן החקלאי.

<חיים חבלין: קודם כל, הד"ר הבכירה, אז אני לפני 15 שנה לקחתי את הרגליים, אמרתי שאני צריך לתרום למדינה וגרתי 15 שנה בערבה התיכונה בצמוד למגדלי הפלפלים ואני חושב שאני מודה על כל רגע שהיה לי את האומץ לעשות את זה.

<חיים חבלין: ואפילו ישבתי כדירקטור במו"פ.

<חיים חבלין: אני רוצה לומר, אם אדון סטף ורטהיימר היה בא לפני 50 שנה ושואל את הוועדה הזאת איפה להקים את המפעלי הייטק שלו וכן הלאה אז היו שולחים אותו כנראה לאזור ראשון לציון ולא לאיפה שהוא הקים את זה.

<חיים חבלין: אני חושב שהמהלך שהממשלה מתווה הוא מהלך, לטעמי, מהלך אמיץ.

<חיים חבלין: אני לא מסכים עם אנשי וולקני שאני אגב מאוד מעריך את כולם ויצא לי לעבוד עם כולם.

<חיים חבלין: מכון וולקני הוא מכון לחקר מדעי ומטרתו לשרת את החקלאות בישראל.

<חיים חבלין: אני מזכיר לכולם, אנחנו פה מתעסקים היום בדיון על המכון אבל החקלאות בישראל היא בקו ירידה בהתדרדרות מתמדת.

<חיים חבלין: ואני דווקא חושב שהמעבר לגליל העליון עם החיבור עם המכללה, עם החיבור עם החקלאים, עם החיבור עם צפת ומיגל ומו"פ צפון, אגב, שהוא המו"פ הגדול ביותר מכל 11 המו"פים שהזכירו כאן.

<חיים חבלין: אני חושב שהחיבור הזה הוא חיבור מצויין.

<חיים חבלין: ואם רוצים לדבר על מעבר הדרגתי דווקא הייתי משאיר את החיבור עם מכון ויצמן כאיזשהי שלוחה במרכז או לעשות את המעבר הדרגתי.

<חיים חבלין: אני מזכיר לכולם, יש היום בגליל העליון בריחת מוחות אדירה.

<חיים חבלין: אלפי סטודנטים שמגיעים למכללה ומצטיינים ובני הגליל שהם מצטיינים פשוט עוברים למרכז כי אין להם תעסוקה, אין להם מה לעשות.

<חיים חבלין: אני חושב שזה מהלך אמיץ.

<חיים חבלין: אני חושב שהמהלך הזה, בסופו של דבר, יחזק מאוד את הגליל העליון.

<חיים חבלין: אני קורא לחוקרים, תעשו את המאמץ.

<חיים חבלין: תעשו את זה שהמעבר הזה יהיה מוצלח, אל תכשילו אותו, תודה.

אורי מקלב: תודה על הדברים, יורם ישראלי.

<יורם ישראלי: יורם ישראלי, ראש המועצה האזורית מטה אשר.

<יורם ישראלי: אלף אני אפתח בניגוד העניינים שבו אני נמצא.

<יורם ישראלי: אני קיבוצניק בן קיבוצניק ואני גם ראש רשות בצפון.

<יורם ישראלי: אנחנו את מכון וולקני העלנו כחלק מהאפשרויות לחיזוק ופיתוח הצפון.

<יורם ישראלי: אנחנו רואים במכון וולקני ובכלל בכל המחקר החקלאי איזשהו בסיס שיכול לתת ממש בוסט אמיתי לחיזוק הצפון.

<יורם ישראלי: ואנחנו יודעים מה קורה עם הצעירים שלנו ש- - -

<אלי פיינרמן: קריאת ביניים אחת בלבד.

<אלי פיינרמן: אם יעתיקו את מכון וולקני הוא יהיה כל כך חלש והוא לא יעזור לצפון ולא יעזור לאף אחד.

<אלי פיינרמן: ורק העובדים שנמצאים כרגע בצפון גם לא יהיה להם מה לעשות - - -

<יורם ישראלי: שלא בדומה לך אני הטרחתי את עצמי ליום שלם לפגישות עם חוקרים במכון וולקני.

<יורם ישראלי: אתם לא ראיתי אתכם באים למטה אשר ורואים את ה-15-20 דקות הנסיעה היום ברכבת לטכניון ולאוניברסיטת חיפה.

<יורם ישראלי: ומכון דוד, שאני לא רוצה בכלל להשוות אותו למכון וולקני שמשלם לנו ארנונה.

<יורם ישראלי: הביטויים כאילו אנחנו איזה שמועה אינדיאנית שם בצפון.

<יורם ישראלי: מנואל יצא מפה.

<יורם ישראלי: במדינה הקטנה שלנו, לקח לי היום להגיע לירושלים ארבע שעות כי כולה סגרו את רכבת השלום.

<יורם ישראלי: ארבע שעות מגעתון לכנסת, איפה נשמע דבר כזה.

<יורם ישראלי: אז אתם חושבים שאפשר לפתח את הארץ שהכל יהיה באזור ראשון לציון?

<יורם ישראלי: אני רוצה לספר לכם שההורים שלי ב-1940 הקימו את קיבוץ עין הנציב ונחלות יהודה.

<יורם ישראלי: שש שנים היו בנחלה.

<יורם ישראלי: קיבלו הוראה מהתנועה לעבור לעמק בית שאן כי היו שם ערבים ועברו לעמק בית שאן.

<יורם ישראלי: אם מישהו היה אומר לאדון וולקני להקים את זה באזור חיפה בעיר גנים, אז זה לא היה - - - ראשון לציון זה לא ערש החקלאות במדינה.

<יורם ישראלי: הרי מה שיש היום בגליל המערבי, הקרבה לים שזה הסמר החקלאות העתידי שלנו.

<יורם ישראלי: אז אני לא אומר, אני יודע מה אנחנו הולכים להפסיד אם אנחנו היום בבום נעביר את מכון וולקני.

<יורם ישראלי: השמרנות שאני שומע פה, פרופסור איציק בן ישראל, זה שהורשת את התפקיד שלך לארנס, עכשיו נשכבתי לגמרי.

<יורם ישראלי: ארנס, חזר להיות יושב ראש - - -

<איציק בן ישראל: אתה באמת חושב שאני מוריש משהו?

<יורם ישראלי: לא חשוב, אני סתם אני אומר את זה.

<איציק בן ישראל: אבל אתה אומר הרבה דברים סתם.

<יורם ישראלי: לא, אבל אני אומר שהשמרנות שאני מרגיש פה, החל מהחוקרים, שהכל בלתי אפשרי.

<יורם ישראלי: שאין שם מה לעשות, שאין מחקר.

<יורם ישראלי: אז אני אומר, בין זה לבין להרוס את מכון וולקני הדרך עוד ארוכה.

<יורם ישראלי: יש לנו את חוות הניסיונות בשומרת, 200 דונם שטחי משרד החקלאות, יש שם מחקרים אדירים.

<יורם ישראלי: מי שלא יודע מה זה אבוקדו, ענף מספר אחת של ישראל - - -

<יובל כהן: שאת המחקר באבוקדו אצלכם עושה מישהו ממכון וולקני.

<יורם ישראלי: נכון.

<יורם ישראלי: אז מה רע אם יגור גם בקיבוץ אדמית, מה זה רע?

<יורם ישראלי: מה שאני אומר שנוצר פה מן נתח שהוא גם הויכוח הוא נכון.

<יורם ישראלי: זה זבנג וגמרנו למכון וולקני שעלי בכל אופן, מהגליל המערבי, אני גם לא רוצה להתחרות עם הגליל המזרחי, עלינו בגליל המערבי אנחנו רואים באיזשהי שלוחה מתפתחת איזשהו פתרון לצפון שלא יאבד את הנושא של המחקר החקלאי.

<יורם ישראלי: ואני מבקש מהחוקרים למצוא דרך לשיתוף פעולה בנושא הזה.

אורי מקלב: תודה, ראש המועצה, יורם ישראלי.

אורי מקלב: דבר אחד אני כן יכול להגיד בדבריו, שרוצים אתכם.

אורי מקלב: אם נירית אמרה שאף אחד לא דיבר נגדכם קודם כל כולם רוצים אתכם.

אורי מקלב: זה כבר טוב.

אורי מקלב: רבים האם תשארו במקום - - - זה כבר מעלה ומתוכננת להיות לכם, מבחינתם, קבלת פנים חמה.

אורי מקלב: גם רשויות ראשון לציון, רז קינסטליך, פעם קודמת היה ראש העיר שלכם- - -

<קריאה: אתה החלפת את ביטן?

<רז קינסטליך: אני החלפתי את ביטן כממלא מקום.

<רז קינסטליך: אני הייתי סגן ראש עיר לפני ועכשיו אני ממלא מקום.

אורי מקלב: עתיד לפניך.

<רז קינסטליך: אני בניגוד לביטן, טוב לי בראשון.

אורי מקלב: אנחנו לא מתכוונים להחזיר אותו לראשון.

<רז קינסטליך: לא, הוא יישאר פה אל תדאג.

אורי מקלב: אם ירצה השם.

<רז קינסטליך: אני רק באמת בקצרה אנסה להגיד כמה דברים וגם אני אענה לחברי פה.

<רז קינסטליך: גם את באר שבע בירת הסייבר לא ראיתי שהמדינה העתיקה איזה מפעל או משהו להעביר לבאר שבע בשביל שיקרה שם סייבר.

<רז קינסטליך: אפשר לעשות את זה והכל ביוזמות באמת שלכם שאפשר לעשות את זה.

<רז קינסטליך: אבל עצם העניין, אני אביע את העמדה של עיריית ראשון לציון ושל ראש העיר.

<רז קינסטליך: כמובן, ראש העיר רצה להגיע היום לדיון, אך הוא טס לארצות הברית.

אורי מקלב: הוא היה כאן בדיון הקודם או באחד הדיונים פה.

<רז קינסטליך: כן, כן.

<רז קינסטליך: העמדה של עיריית ראשון לציון היא מאוד מאוד ברורה.

<רז קינסטליך: אנחנו נגד.

<רז קינסטליך: נגד ונפעל בכל האמצעים שעומדים לרשותנו.

<רז קינסטליך: אם על ידי ביטול הסכם הגג שנחתם רק לפני שנתיים שהסכם הגג מסביר מפורשות איפה נבנה, כמה יחידות נבנה ומה ייבנה.

<רז קינסטליך: למעשה פה הרצון להעתיק את המכון הוולקני ולבנות שם יחידות דיור סותר גם את תכנית המתאר וגם את ההסכם שחתמנו עליו.

<רז קינסטליך: אני לא יודע איך המדינה תרצה להתמודד עם ה- - -

אורי מקלב: אני אגיד לך מה, יקימו ועדה.

<רז קינסטליך: לפני לא זמן רחוק עמדה המדינה בבג"צ על שטחים שסמוכים למכון הוולקני על הנופש המטרופוליני והמדינה הסבירה כמה לא לבנות במקום הזה וכמה להשאיר את זה ריאה ירוקה וכמה זה חשוב וכמה זה חשוב.

<רז קינסטליך: אני לא רואה איך עכשיו היא פתאום תסתור את עצמה ותגיד כן צריך לבנות פה, זה הרי הזוי.

<רז קינסטליך: המדינה תהיה חשופה לתביעות עתק של המון בעלי קרקעות פרטיות שבסמיכות למכון הוולקני לא אישרו להם כלום והפכו להם את הקרקע למעשה לנופש מטרופוליני.

<רז קינסטליך: מאחר ואני רואה פה את הזמן הקצר שלכם, ראש העיר והכנו פה באמת המון חומר למה נגד.

<רז קינסטליך: אבל אני חושב שהעמדה שלנו של העירייה מאוד מאוד ברורה.

<רז קינסטליך: אנחנו נעמוד לצד המכון הוולקני ואנחנו נתנגד לכל החלטה שתרצה המדינה להעתיק את המכון הוולקני שהוא חלק וסמל מהעיר ראשון לציון.

אורי מקלב: זה לא דבר שהוא מובן מאליו.

אורי מקלב: קודם כל תודה רבה על הדברים שלך.

אורי מקלב: בגלל שעל פי רוב עיר גם אם היא מאוד מחבבת מכון אבל מערכת השיקולים שלה מול תנופת בנייה והתפתחות וזה יכול להיות עתודה חשובה מאוד.

אורי מקלב: אבל ראש העיר, כפי שאתה גם משקף את דבריך, הוריד את הציפיות, דיבר איתנו באופן של - - - חלום, הוא דיבר כאן באופן נחרץ נגד הבנייה כשהעירייה לא תתן את זה.

אורי מקלב: אז שלא יפעלו להוריד אותו.

אורי מקלב: גם אני מבין שזה מדיניות העירייה התכנונית.

אורי מקלב: לא - - -

<רז קינסטליך: הסכמה פה אחד של הקואלציה והאופוזיציה.

<רז קינסטליך: זה עלה אצלנו לדיון במועצה ויש תמיכה גורפת.

אורי מקלב: לא מדיניות אלא מדיניות התכנון הכוללת המקצועית בעניין הזה.

אורי מקלב: יש לנו עוד שני דוברים.

אורי מקלב: פרופסור בליי.

<אלכסנדר בליי: אני פרופסור אלכסדנר בליי, המדען הראשי של משרד המדע.

<אלכסנדר בליי: קודם כל אני חושב שהדו"ח של המולמו"פ הוא דו"ח ברור, חד משמעי.

<אלכסנדר בליי: אני קיבלתי את הדו"ח הזה רק לאחרונה.

<אלכסנדר בליי: הוא הוגש לפני שנכנסתי לתפקידי והדו"ח הוא מאוד מאוד ברור.

<אלכסנדר בליי: הוא אומר כך, תהליך העתקה כמהלך חד ומהיר איננו רצוי, אבל בהחלט צריך לנקוט צעדים לאורך זמן, ופה כתוב, לפחות עשור, ויש לנקוט צעדים כאלה ואחרים.

<אלכסנדר בליי: לא צריך לחזור מעבר לזה - - -

<פרץ וזאן: לא, לא כתוב לפחות עשור - - -

<אלכסנדר בליי: כתוב.

<אלכסנדר בליי: תהליך זה שיקח לפחות עשור - - -

<פרץ וזאן: לא מחייב, זה רק - - - זה גם כן - - -

אורי מקלב: אבל גם איציק בן ישראל אמר אם מאיצים תהליכים - - -

<חיים רוסו: אני רוצה להדגיש.

<חיים רוסו: מה שאתה מצטט עכשיו זאת לא המלצה.

<אלכסנדר בליי: בוודאי, נכון, נכון.

<קריאה: אני משאיר את הפעילות במרכז ולייצר שלוחות.

אורי מקלב: גם עשר שנים - - -

<אלכסנדר בליי: אבל אני תומך, ואלה הדברים שאני עומד לומר, משרד המדע רואה בחיוב העתקת המכון אל צפון הארץ באופן שהאיכות המחקרית וההון האנושי לא ייפגעו, אלא רק ישתפרו בצורה ניכרת על ידי מעבר ארוך, מעבר הדרגתי ועיבוי מתמשך של השלוחה הצפונית של המכון.

<אלכסנדר בליי: אני רוצה לומר עוד שני דברים מאוד קצרים.

<אלכסנדר בליי: יש בצפון הרבה התחלות של מוסדות אקדמיים או מוסדות מחקר, הדברים נאמרו כאן.

<אלכסנדר בליי: התוספת של מכון וולקני הן כשלוחה והן מעבר לזה בוודאי תתרום, זה סוג של ביצה ותרנגולת, להעלאת הרמה האקדמית בצפון הארץ.

<אלכסנדר בליי: המשרד שלנו תומך בצורה ברורה וחד משמעית.

<אלכסנדר בליי: ומשפט אחרון - עוד ב-2005 הממשלה קיבלה החלטה על הקמת אוניברסיטת הגליל שטרם קמה ואני מניח שהעברת שלוחה רצינית, מתוקצבת, עם רוב כוח האדם תתרום עד מאוד להקמת האוניברסיטה של הגליל שהיא חיונית ביותר.

אורי מקלב: תודה על הדברים רק אני כן, מר רוסו, אתם כן כתבתם בדו"ח שתהיה פגיעה משמעותית.

<חיים רוסו: בוודאי.

<חיים רוסו: כל מה שאני אמרתי שהמלצתנו היא המלצה שמדברת על השארת מרכז פעילות במרכז, עיקר הפעילות במרכז, ולבנות שלוחות בצפון ובדרום.

<חיים רוסו: אנחנו ניתחנו את הסיטואציה שאם בכל זאת תתקבל החלטה מה צריך להיות התהליך כדי להבטיח שההחלטה הזאת לא תגרום - - -

אורי מקלב: פשוט שלא נשכח, חבר הכנסת עמר בר-לב, ביקש באמת להוציא את הנושא של הדו"ח שלכם.

אורי מקלב: הנושא של הדו"ח, אני גם מרגיש שאולי פספסנו קצת, לא מספיק.

אורי מקלב: יכול להיות שיש אמירות, כן ולא, ואתם רואים בצפון, אבל יש כאן דו"ח והדו"ח אומר משהו.

אורי מקלב: וזה פשוט להציף את הדו"ח לקבל לזה ביטוי ציבורי, זאת הייתה המטרה של הדיון וזה מה שאנחנו מנסים לעשות מעבר לכל הדברים.

אורי מקלב: זה נכון שאתה אומר שאתה עומד גם - - - בשנים לא, אבל המשמעות שיכולה להיות פגיעה משמעותית, תוקף הדברים האלה ודאי צריך להשמע.

אורי מקלב: שני משפטים לירון סולומון.

<ירון סולומון: ירון סולומון מהאיחוד החקלאי, אני מרכז בין היתר את אגף המשק.

<ירון סולומון: אנחנו לא מבינים, אם יש דבר טוב למה, מה שנקרא, להרוס אותו.

<ירון סולומון: אנחנו בהחלט בעד חיזוק המו"פים בצפון, בדרום, בבקעה או בכל מקום אחר בארץ.

<ירון סולומון: אנחנו בעד השארתו במקום וחיזוק המו"פים שנמצאים בכל רחבי הארץ.

<ירון סולומון: וזה לא סותר אחד את השני.

<ירון סולומון: אני לא חושב שצריך לשפוך, מה שנקרא, את התינוק עם המים.

<ירון סולומון: סך הכל כלל השטחים במדינת ישראל הם מעבדה אחת וככה היא צריכה להשאר.

<ירון סולומון: אני חושב שדווקא החיזוק וההרחבה, להיפך, פה אני חושב שזאת איזשהי נקודה.

<ירון סולומון: הדו"ח הזה, אני לא ראיתי אותו דרך אגב, לא מצאתי אותו, אבל אני בהחלט חושב שזה נכון להשאיר את המכון במקום עם כל מה שנאמר פה ולחזק שלוחות כאלו ואחרות בכל מקום אחר בארץ.

אורי מקלב: אוקיי.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: יובל כהן.

<יובל כהן: שלום, אני יושב ראש המועצה המדעית של מכון וולקני, זה מועצה מייעצת לראש המנהל.

<יובל כהן: אני רוצה לספר לכם על החוויה האישית שלי.

<יובל כהן: אני חוקר במטעים שעוסק במנגו ובתמרים.

<יובל כהן: במסגרת עבודתי יש לי סטודנטים מהפקולטה לחקלאות, לפעמים מבר אילן, לפעמים מתל אביב שעושים את עבודתם בפועל במכון וולקני, לומדים במקומות אחרים וכשצריך מגיעים לשטח.

<יובל כהן: אני במסגרת עבודתי לפחות 20 אולי 30 יום בשנה מסתובב בארץ.

<יובל כהן: יש לי ניסויים ביוטבתה, יש לי ניסויים בנגב המערבי, בחצבה, בבקעה, ואתם יודעים מה כן, גם בגליל, בגליל המזרחי עם מו"פ צפון, עם מיגל, בקריית שמונה, ב- - - בצפון.

<יובל כהן: אני עושה את הדברים האלה ואני עושה את זה שם אך ורק בגלל שאני נמצא במרכז הארץ.

<יובל כהן: כאשר רוצים לקחת אותי עם הסטודנטים שלי, לשים אותי בקצה, ואני מאוד אוהב את הפריפריה, הפריפריה זה מקום נהדר, אבל אם אני בקצה אני לא יכול לשרת את הקצה השני.

<יובל כהן: כאשר אתם באים ורוצים להעביר אותי ממקום למקום תחשבו על זה שנכון, צריך לחזק את הצפון, אני מחזק אותו יום יום.

<יובל כהן: חשוב לחזק גם את הדרום ואני מחזק אותו יום יום.

<יובל כהן: ואני יכול לעשות את זה רק בגלל שאני נמצא במרכז.

<יובל כהן: אני מבקש מכם, אל תפעלו להזיז אותי למקום אחד על חשבון.

<יובל כהן: כל מקום שתזיזו אותנו מהמרכז יהיה על חשבון המקום השני.

<יובל כהן: אם אתם חושבים שכל הנגב, כל מרכז הארץ לא חשוב לחקלאות ישראל ולא צריך לחזק אותו מבחינה חקלאית, לא מבחינת סייבר ולא מבחינת צבא, תגידו את זה בקול רם.

<יובל כהן: אבל אם אתם רוצים שימשיך מחקר חקלאי בארץ, בכל הארץ, אם אתם רוצים שתמשיך החקלאות בכל הארץ אתם צריכים לאפשר לנו כחוקרי מכון וולקני להמשיך לעבוד.

<יובל כהן: אנחנו מאוד נהנים לעבוד בכל חלקי הארץ, מאוד נהנים לשתף פעולה.

<יובל כהן: אני מבקש מכם שתדאגו שנמשיך לעשות את זה.

<יובל כהן: תודה רבה.

אורי מקלב: הדברים שלך הם דברים שמתוך הלב.

אורי מקלב: אבל אם יהיה לך מספיק תמריצים ואפשרות לגור בצפון יחד עם הסטודנטים.

אורי מקלב: אתה מביא משהו אישי- - - הרושם שלך אומר שכל אחד יש לו איזה בעיה אישית.

אורי מקלב: כאן מדובר שחוקר יש לו, גם אם לך אפשר לפתור את הבעיה - - -

<יובל כהן: לקח לו ארבע שעות להגיע מהצפון לכאן.

<יובל כהן: אני צריך ביום שאני יוצא בארבע בבוקר ממרכז הארץ כדי להגיע בשש בבוקר לעשות את ניסוי השדה בצפון או שאני יוצא בשלוש בבוקר כדי להגיע בשש או בשבע בבוקר ליטבתה ואני עושה את זה בשמחה.

<יובל כהן: אז אתה רוצה או הוועדה רוצה שאני אצא בשתיים בבוקר בשביל להגיע ליטבתה.

<יובל כהן: זאת אומרת, המיקום שלנו במרכז מאפשר לנו להגיע לצפון, אנחנו נמצאים שם - - -

אורי מקלב: הבעיה היא שאני גר ששה קילומטר מפה ולקח שלושת רבעי שעה להגיע בבוקר ל- - - אני החבר כנסת שגר הכי קרוב לכנסת ותראה כמה זמן לקח לי - - -

עמר בר-לב: הסכמנו דבר אחד, לא מעבירים את מכון ירושלים.

אורי מקלב: רבותיי, אני מאוד רוצה להודות לכם.

אורי מקלב: אני רוצה לחבר הכנסת עמר בר-לב על יוזמת הדיון - - -

<דן שטיינברג: חייבים בועדה לדון בדו"ח המולמו"פ, עד עכשיו - - -

אורי מקלב: כן, כן, אתה רוצה להקדים- - -

<קריאה: אמר שתדונו - - -

<אלי פיינרמן: הוא מתנהג כמו היושב ראש של הוועדה אבל שירה ברנד היא יושבת ראש הוועדה.

<אלי פיינרמן: אני ביקשתי להזמין את המולמו"פ ועדיין לא נשלחה הזמנה.

<אלי פיינרמן: אני מבקש שתצא מפה קריאה שיזמינו לוועדת ברנד, נקרא לה, אני אודה לכם.

אורי מקלב: אני מודה שברור שכיוונתי לדבריכם, או תוך כדי הדברים ביקשתי ליצור דבר ראשון וגם דיברתי עם המנכ"ל, ראיתם שלחשתי איתו - - -

<אלי פיינרמן: אבל הוא לא יושב ראש הוועדה.

אורי מקלב: אני בקצרה אני ממש אסכם את הדיון.

אורי מקלב: הוועדה חוזרת ואומרת ומחזקת את ידי המחקר החקלאי ורואה בו את אחת מאבני היסוד החשובות בעצם התיישבותנו בארץ ישראל.

אורי מקלב: יש לעשות הכל לחיזוקו והעצמתו למעננו.

אורי מקלב: קודם כל אני מבקש ממשרד החקלאות לקיים דיון מקצועי בנפש חפצה בכל התהליך הזה.

אורי מקלב: איפה משרד החקלאות עומד.

אורי מקלב: אנחנו לא רואים את זה בעין טובה.

אורי מקלב: אני לא חושב שככה צריך להיות, משרד החקלאות, שאתם שכנים, לא צריכים לעמוד בפפקקים ושלושת רבעי שעה לנסוע כדי להפגש אחד עם השני.

אורי מקלב: בדרך הכי מהירה והכי קצרה שיתקיים דיון עם המכון, עם עמדת המשרד, מה העמדה שלו.

אורי מקלב: משרד המדע אומר את הדברים שלו גלוי ואומר את זה בצורה ברורה.

אורי מקלב: בעד הצפון, נגד פגיעה.

אורי מקלב: גם אנחנו, אני גם רוצה לציין את זה שגם הוועדה תומכת מאוד בחיזוק הצפון, חיזוק של כל הפריפריה, חיזוק הדרום.

אורי מקלב: אבל בתוך האיזון, בתוך המשקל, צריך לראות האם יש פגיעה במחקר החקלאי.

אורי מקלב: לא על חשבון הפגיעה.

אורי מקלב: זה דבר שצריך להיות בעניין הזה, אנחנו כוועדה רואים את החובה וגם את הזכות לתמוך בחיזוק המחקר.

אורי מקלב: וזה בעצם התפקיד שלנו.

אורי מקלב: אם אנחנו לא נעשה את זה אז אנחנו חוטאים לתפקיד שלנו.

אורי מקלב: אנחנו איתכם בעניין הזה.

אורי מקלב: אני חושב שהאמירה הזאת היא מלווה אותנו שהכל טוב והכל נכון לעשות אבל לא על חשבון פגיעה במרכז.

אורי מקלב: אם יש פגיעה אנחנו צריכים להגיד את זה מראש.

אורי מקלב: אם יש פגיעה אנחנו צריכים אפילו לקחת צעד אחורה.

אורי מקלב: צעד אחורנית, לחזור בנו בעניין הזה.

אורי מקלב: זאת אומרת, הדבר הזה, כשאמרנו שזה יהיה הבסיס לכל החלטה.

אורי מקלב: לכל החלטה שתהיה.

אורי מקלב: ויכולות להיות הרבה החלטות ויכולים להיות כל מיני רעיונות של שלביות בעניין הזה.

אורי מקלב: אבל הבסיס לכל מה שאנחנו אומרים, אנחנו לא מדברים פרסונלי, פרסונלי זה גם נכון, אבל המוטו שאותנו מוביל ואני חושב שגם אתם צריכים להציג את זה, ככה אתם מציגים, זה הפגיעה במחקר.

אורי מקלב: תודה רבה, יום טוב.