ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 8, 2016-07-27 09:30

עליזה לביא: בוקר טוב לכולנו.

עליזה לביא: אני שמחה מאוד לפתוח את ישיבת ועדת המשנה למאבק בסחר ובזנות, היום יום רביעי ה-27.7.2016.

עליזה לביא: אנחנו התכנסנו פה היום כדי לדון בדוח מחלקת המדינה האמריקאית למאבק בסחר בבני אדם ואני מאוד מאוד שמחה שזאת השנה החמישית ברציפות בדירוג הראשון, tier 1, דבר שמהווה הכרה של ממשלת ארצות הברית בעשייה המתמשכת העקבית וההצלחה של ישראל במיגור הסחר בבני אדם וקביעה חד משמעית שמדינת ישראל עומדת בסטנדרטים הנדרשים במאבק בתופעה הקשה הזאת של סחר בבני אדם, סחר בנשים.

עליזה לביא: זאת הזדמנות נכונה, ראויה ואין יותר טוב ממנה לפתוח את הבוקר הזה בתודה, לומר תודה לכל העוסקים במלאכה.

עליזה לביא: המלאכה הזאת לא הסתיימה, היא חוזרת ועולה ואנחנו שומעים על פרשיות נוספות, על ניסיונות, על שיטות חדשות שכבר דנו בהן כאן בוועדה.

עליזה לביא: אבל אני רוצה לפתוח בתודה לעוסקים ועוסקות במלאכה כל הזמן, משום שכשלא עומדים על המשמר חוזרים אחורה, זאת התמודדות שצריך להמשיך ולהתמודד איתה.

עליזה לביא: אז את היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם, את המשטרה, את חברינו במשטרה, במשרד לביטחון פנים, רשות ההגירה, משרד הפנים, את הארגונים בשטח שעושים עבודה, 24/7, רק בשבוע שעבר ביקרנו שני ארגונים יקרים שעובדים בשטח ונותנים מענה לנשים עצמן, בית שפתוח 24 שעות כל יום שמקבל כל אחת שנפגעת בלי לבדוק מאיפה ואיך היא הגיעה ומה מספר הפעמים שאולי היא ניסתה, הבית תמיד פתוח בשבילה.

עליזה לביא: במדינת ישראל יש מקום גם למי שנשכח על ידי החברה ומצאה את עצמה במקומות קשים ואפלים.

עליזה לביא: יש אפשרות להיחלץ, יש מקום שאפשר לקבל בו סיוע.

עליזה לביא: אני שמחה ומברכת על ההשתתפות שלכם, חברינו השגרירים.

עליזה לביא: נמצאים איתנו שגריר אלבניה, שגריר נורבגיה, נציגות משגרירות ארצות הברית.

עליזה לביא: תודה רבה רבה שאתם איתנו כאן

עליזה לביא: ואני אשמח מאוד אם תרצו גם אתם בהמשך הדיון להשתתף, להעיר, ללמד אותנו מה נעשה במדינות שלכם ומידע נוסף שתרצו לשתף אותנו כאן במהלך הישיבה עצמה.

עליזה לביא: אם תסתכלו על השולחן לפניכם וגם מאחוריי וגם בפינות החדר אתם תיחשפו לעבודה מאוד מעניינת ומרגשת שמספרת את הסיפור שלשמו התכנסנו כאן הבוקר בדרך אמנותית.

עליזה לביא: לפני כמה זמן נחשפתי לעבודה היצירתית של האמנית גלית עינב, על הדרך שהיא פגשה את התופעה הקשה הזאת של סחר בבני אדם ונשים בזנות, על ההיכרות שלה והביטוי היצירתי שלה עם התופעה הקשה הזאת.

עליזה לביא: אז אני רוצה להודות לה על התערוכה המיוחדת שנעשתה למען הישיבה הזאת כאן ובהמשך אנחנו כמובן ניחשף ונשמע על הדרך היצירתית ועל הכוח של האמנות לצעוק את הצעקה.

עליזה לביא: העובדה שישראל מדורגת כבר חמש-שש שנים בדירוג הראשון יכולה אולי לשים אותנו באיזה שהוא מקום של אנחת רווחה ותחושה של נינוחות והנה אנחנו באמת מתמודדים ונכנסנו לאיזה שהוא קו נכון וראוי, אבל אסור לנו לרגע לעצור במקום.

עליזה לביא: אנחנו לא יכולים להוריד הילוך, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו לוותר על המקום של היחד הזה שנוצר כאן בוועדה.

עליזה לביא: העדכונים השוטפים ההתמודדויות שמשתנות, המידע שמגיע בזמן אמת, אנחנו חייבים להמשיך ולפקח.

עליזה לביא: סחר בבני אדם, סחר בנשים, זו רעה חולה שצריכה לעבור מהעולם ואסור רגע אחד לעמוד שלא על המשמר.

עליזה לביא: בשנות ה-90 נחשפנו לגדילה משמעותית בתופעת הסחר בנשים ואני שמחה מאוד שאנחנו נמצאים היום במקום טוב יותר, אבל אסור לנו לשכוח שההתמודדות נעשתה בעזרת עבודה ממושכת, מדויקת, של גורמים בממשלה וגם במדינה.

עליזה לביא: ההצלחה הרבה של היחידה לתיאום במאבק מוכיחה לנו שבעבודה מאומצת ומתואמת כן אפשר לתקן ואת זה אני אומרת כאן בפתח הישיבה נוכח בעיות קשות לא פחות שעלו בדיונים הקודמים, שלפעמים כשנוגעים בסוגיות הללו נראה ש'אז מה כבר אפשר לעשות?', 'זו דרכו של עולם', התשובות שאני מקבלת, אז אנחנו באנו ורוצים לחזור ולומר, זנות היא לא בחירה, זנות היא תולדה של מציאות חברתית קשה, נשים וגברים שבוחרים בזנות זאת לא בחירה, זה אילוצים.

עליזה לביא: 75% מהנשים שמועסקות בזנות היו מבקשות להפסיק ולהיחלץ, כך על פי הדוח האחרון שהוציאו המשרד לבטחון פנים ומשרד הרווחה, נתונים לא פשוטים שאנחנו ניקח אותם במהלך השנה ונראה איך אנחנו מתמודדים איתם.

עליזה לביא: אז אם במהלך השנה שמענו על שמועות שונות לגבי עתיד היחידה לתיאום במאבק בסחר בבני אדם, אז אני רוצה גם כאן לבוא ולומר, אי אפשר לעצור את העבודה של היחידה לתיאום במאבק.

עליזה לביא: העובדה שמדינת ישראל שנה חמישית לא אומרת שאנחנו יכולים לפרק את מה שעשינו ואני שמחה מאוד ששרת המשפטים חזרה בה מההחלטה לבטל את היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם והיחידה, וגם כמובן ברכות לדינה, באופן רשמי בירכנו, אבל זאת ישיבה ראשונה של הדוח שאת נמצאת איתנו כאן, אז הרבה מאוד הצלחה בתפקיד המאוד חשוב שאת ממלאת.

עליזה לביא: אז שוב תודה רבה לכל המשתתפות והמשתתפים ואנחנו עכשיו נפנה למשרד המשפטים, למחלקה ליחסים בינלאומיים, עורכת הדין דניאל מארקס במחלקה ליחסים בינלאומיים, בואי תני לנו נתונים, מידע וגם דגשים.

עליזה לביא: בבקשה.

<דניאל מארקס: כפי שציינת, התפרסם השנה דוח שמדרג את מדינת ישראל בשנה החמישית בדירוג הראשון, דבר שמהווה הכרה של ממשלת ארצות הברית בעשייה הנמשכת של ישראל במאבק בסחר בבני אדם.

<דניאל מארקס: מדי שנה, החל משנת 2001, מגישה מחלקת המדינה האמריקאית לקונגרס דוח על מאבק נגד סחר בבני אדם ומדינות לגביהן יש מידע על מספר משמעותי של קורבנות סחר בבני אדם.

<דניאל מארקס: במסגרת זו בוחנת ארצות הברית אם המדינות נוקטות בצעדים מינימליים כפי שהם מוגדרים בחוק האמריקאי כדי להיאבק בצורות חמורות של סחר בבני אדם.

<דניאל מארקס: ארצות הברית אומדת את מידת המאבק של המדינות לפי ארבעה דירוגים, בהתאם למאמצים שמדינות עושות כדי להילחם בתופעת הסחר.

<דניאל מארקס: בדירוג הראשון, בו אנו נמצאים, מופיעות מדינות אשר עומדות בסטנדרטים המינימליים למאבק בתופעה.

<דניאל מארקס: בדירוג השני נמנות מדינות שאינן עומדות בסטנדרטים המינימליים, אך עושות מאמץ משמעותי לעמוד בהם.

<דניאל מארקס: בדירוג השני, עם הערה, נמנות מדינות אשר מופיעות אשר מופיעות ברשימת מעקב, בדירוג השלישי נמנות מדינות שאינן עומדות בסטנדרטים המינימליים ואינן עושות מאמצים משמעותיים לעמוד בהם.

<דניאל מארקס: הדוח לגבי מדינת ישראל קובע כי אנחנו עומדים באופן מלא בסטנדרטים המינימליים למיגור הסחר בבני אדם.

<דניאל מארקס: הממשלה ממשיכה להפגין מאמצים חזקים לזיהוי ולהענקת שירותי הגנה לקורבנות כל סוגי הסחר, היא ממשיכה בהפעלת מקלטים ומתקנים אחרים שמספקים לקורבנות מגוון רחב של שירותים שיקומיים וסיוע מיידי וארוך טווח.

<דניאל מארקס: הממשלה ממשיכה לנקוט בפעולות אכיפה נגד סחר למטרות ניצול מיני וסחר למטרות עבודה, על אף שחלה ירידה קלה במספר ההעמדות לדין וההרשעות ביחס לשנה קודמת.

<דניאל מארקס: ב-2015 קיבלו 14 סוחרים עונשים אשר כללו תקופות מאסר שמשכן הולם את חומרת העבירה, למרות שהממשלה המשיכה לזהות ולהעניק טיפול מסוים לקורבנות סחר בבני אדם מקרב אוכלוסיות מהגרים אפריקאים בלתי סדירים המוחזקים במעצר, קורבנות סחר שלא זוהו ככאלה נותרו חשופים, כך נקבע בדוח, להחזקה במשמורת לתקופות זמן ממושכות בשל ביצוע עבירות הגירה.

<דניאל מארקס: הדוח קובע שהממשלה המשיכה ליישם צעדים מניעתיים חזקים למאבק בסחר בבני אדם.

<דניאל מארקס: מדי שנה אנשי מחלקת המדינה האמריקאית פונים באמצעות השגרירות המקומית לממשלות, השגרירות פונה אלינו ואנחנו פונים לעשרות גופים ממשלתיים לתשומות שלהם ועל יסודם אנחנו מכינים, עד עכשיו אנחנו, החל משנה הבאה יחידת התיאום, את הדוחות בשיתוף פעולה מלא ובסיוע משמעותי ביותר של כל משרדי הממשלה שלהם אני גם רוצה לחזור ולהודות בהזדמנות זו.

<דניאל מארקס: הדוח כולל ציונים רבים לחיוב, מספר ציונים לשלילה, אני אתן - - -

עליזה לביא: תתחילי עם השלילה.

<דניאל מארקס: להתחיל עם השלילה?

עליזה לביא: כן, אנחנו רוצים תמיד להשתפר ותמיד להיות יותר טובים ותמיד ללמוד.

<דניאל מארקס: שני דברים עיקריים בשלילה.

<דניאל מארקס: הראשון, שהוא באמת חוזר על עצמו גם בשנים הקודמות, זה בתחום ההעמדה לדין, אם כי השנה הדוח ציין שבתי המשפט השיתו עונשים שחומרתם מספקת על חלק מהסוחרים, אך סוחרים רבים קיבלו עונשי מאסר על תנאי או עונשים ללא ריצוי מאסר בפועל וגם עונשים כלכליים, שלשיטתו של הדוח הענישה הזו לא חמורה דיה ואינה תואמת את העונשים הקבועים בעבירות החמורות.

<דניאל מארקס: כך גם בתחום ההגירה.

<דניאל מארקס: הדוח מציין שקורבנות בלתי מזוהים מבין אוכלוסיות המהגרים האפריקאים נותרו בכל זאת חשופים לסיכון כי הושמו במעצר, דבר שמונע מהם מלממש במלואם את השירותים הממשלתיים להם הם זכאים כקורבנות סחר.

עליזה לביא: מה זאת אומרת?

עליזה לביא: מה ההאשמה נגד רשות ההגירה?

<דניאל מארקס: שבכל זאת המנגנון לא מונע לחלוטין את השמתם של קורבנות סחר במאסר.

<דניאל מארקס: זה מבוסס בעיקר על דיווחים של ארגונים בלתי ממשלתיים שהביעו חשש שעשויות להיות טעויות במנגנון הקיים.

<דניאל מארקס: על פי חוק מי שהוכר כקורבן סחר לא מוחזק במעצר, אבל הדוח מביע חשש בתחום הזה, שזה עוד מצריך עבודה נוספת.

עליזה לביא: דינה, אני תיכף אתן לך, אבל יש לנו את רשות ההגירה?

עליזה לביא: מיכל, את רוצה להתייחס?

<מיכל יוספוב: כן.

<מיכל יוספוב: בוקר טוב לכולם.

<מיכל יוספוב: אני נציגת המשרד בנושא של סחר בבני אדם.

<מיכל יוספוב: אנחנו קראנו את הדוח, אנחנו נבדוק את עצמנו עוד פעם בנושא הזה.

<מיכל יוספוב: בגדול למעשה אנחנו לא קובעים אם זה ראשית ראיה לסחר, מי שעושה את זה זו המשטרה, אבל אם אנחנו מזהים מקרים אנחנו מעבירים את זה למשטרה ובמידה שהמשטרה קובעת שאכן מדובר בסחר הבן אדם לא נשאר במשמורת, אם יש במקום במקלט הוא עובר למקלט, ואם לא, אז אנחנו משחררים אותו.

עליזה לביא: תסבירי לנו, בבקשה, לטובת כולנו.

עליזה לביא: וזאת ההזדמנות גם לומר בוקר טוב למשלחת הגדולה שהגיעה מאלבניה, תודה שאתם כאן איתנו.

עליזה לביא: ממשלת אלבניה נמצאת בדירוג שתיים ומדינת אלבניה, השגריר, המשלחת, גם ממשרד המשפטים ועוד, באו ללמוד ולראות איך מדינת ישראל מתמודדת עם הסוגיה הקשה והמורכבת הזאת.

עליזה לביא: כשאנחנו נסיים פה את הישיבה הם יישבו עם נציגי משרד החוץ שלנו וימשיכו בלימוד ובתהליכי הקניית הידע.

עליזה לביא: אז ברוכים הבאים ואנחנו מאוד שמחים על ההשתתפות שלכם כאן בישיבה הבוקר.

עליזה לביא: נמשיך.

עליזה לביא: ספרי לנו מה קורה לאיש, אישה, לרוב נשים, כי אלה גם הרבה מהתלונות שאנחנו מקבלים כאן בוועדה, מגיעה לשדה התעופה בן גוריון, יורדת מהטיסה שלה ואז פוגשת פקיד הגירה, מה קורה?

<מיכל יוספוב: אל"ף, היא פוגשת את בקר הגבול.

<מיכל יוספוב: כדי לסבר את האוזן בקר הגבול אמור לתת החלטה אם אותו תייר או תיירת שמגיעים לארץ, אם יש להם אישור כניסה, תוך 40 שניות.

<מיכל יוספוב: אם הוא מזהה משהו שנראה לו חשוד במטרת ההגעה שלה, או שהיא לא יכולה לתת תוך כדי התשאול הקצר תשובות שמספקות אותו, אנחנו מעבירים, אנחנו קוראים לזה קו שני, ולמעשה בקו השני הם מתושאלים באופן קצת יותר מעמיק.

<מיכל יוספוב: תוך כדי התשאול, אם אנחנו מבינים שהיא באה לכאן למטרות של סחר או זנות אנחנו מעבירים את המידע למשטרה כי למעשה מי שיכול לפסוק למעשה אם מדובר בקורבן או מדובר בסחר זו המשטרה.

<מיכל יוספוב: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד הדוק עם המשטרה ו - - -

עליזה לביא: תספרי לנו מה קורה, היא מגיעה, היא נמצאת בשדה ואז מזהים שיש איזה משהו שמחשיד, קוראים למשטרה בשדה?

<מיכל יוספוב: יש משטרה בשדה, כן.

עליזה לביא: ואז לאן היא מועברת?

עליזה לביא: מה המעצר הזה שמדברים עליו?

<מיכל יוספוב: עד שלא ניתן החלטה לגביה - - - בוא נגיד ככה, רובן לא מוכנות לשתף פעולה, הן לא משתפות פעולה, הן לא מוכנות אפילו לתת את המקור, מי המקור שפה בארץ - - -

עליזה לביא: הן חוששות, הן פוחדות, הן מבוהלות.

<מיכל יוספוב: הן לא מוכנות.

<מיכל יוספוב: ברגע שהן לא מוכנות ואין לנו שום בסיס שאנחנו יכולים להעביר למשטרה אז אנחנו מסרבים את הכניסה שלהן לארץ.

<מיכל יוספוב: אם הן מוכנות לשתף פעולה ונותנות מידע לגבי המקור, המידע הזה מועבר למשטרה.

<מיכל יוספוב: ברגע שהוא מועבר למשטרה והמשטרה מבקשת שהיא תישאר פה בארץ ויש פה ראשית ראיה שמדובר אכן בקורבן היא תעבור למקלט.

עליזה לביא: אוקיי, זה אחת, אבל מה קורה לאותה אישה שלא מוכנה לדווח?

עליזה לביא: היא נמצאת בשדה התעופה, אתם מעלים אותה על טיסה חזרה?

עליזה לביא: מה קורה?

<מיכל יוספוב: לא, אם היא לא משתפת פעולה, לרוב הן מבקשות לחזור חזרה.

עליזה לביא: ואז הן עולות לטיסה הבאה - - -

<מיכל יוספוב: הן עולות לטיסה הבאה ל - - -

עליזה לביא: למקום שממנו הן הגיעו.

<מיכל יוספוב: לארץ המוצא.

עליזה לביא: את יכולה לתת לנו מספרים?

עליזה לביא: כמה נשים - - -

<מיכל יוספוב: אין לי כרגע מספרים, אבל אם הוועדה תרצה אנחנו - - -

עליזה לביא: אנחנו מבקשים לקבל בשבועיים הקרובים נתונים, כמה נשים וגברים, אבל אני מניחה שזה יותר נשים, הגיעו למדינת ישראל בשנה החולפת וסורבו להיכנס בשל חשד.

<מיכל יוספוב: אין בעיה.

<מיכל יוספוב: העברנו את זה גם לוועדה לפני בערך חצי שנה.

עליזה לביא: יש לנו נתונים, אריאלה?

<מיכל יוספוב: אנחנו העברנו את זה לוועדה לפני חצי שנה כשהיה דיון גדול, אם את זוכרת - - -

עליזה לביא: אוקיי, אנחנו נבדוק את זה אצלנו.

<מיכל יוספוב: אין בעיה, אני אעדכן את הנתונים ואני אעביר את זה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: כמה נשים מועברות למשטרה?

עליזה לביא: את זה את יודעת?

עליזה לביא: כמה מקרים?

<מיכל יוספוב: בודדים.

<מיכל יוספוב: ממש בודדים.

עליזה לביא: אם ניקח איקס של נשים שמגיעות, כמה, חצי, שליש?

<מיכל יוספוב: אין לי בדיוק, אבל עד כמה שידוע לי זה בודדות, כי הן ממש לא רוצות לשתף פעולה.

עליזה לביא: אנחנו נפנה אחרי זה גם למשטרה לשמוע.

עליזה לביא: שאלה אלייך, נציגת הפרקליטות, לגבי ההערה הראשונה בדוח.

עליזה לביא: את רוצה לחזור על ההערה הראשונה, דניאל?

<דניאל מארקס: ההערה הייתה שחלק מהעונשים שמושתים לא מספיק חמורים, הם לא משקפים את דרגת החומרה הראויה למעשים.

<דניאל מארקס: זאת ההערה ששמענו אותה בשנים עברו.

עליזה לביא: הפרקליטות, עורכת הדין רחל לוי זוארץ מפרקליטות המדינה, בוקר טוב.

<רחל זוארץ-לוי: שלום, בוקר טוב.

<רחל זוארץ-לוי: אכן ישנה הערה ביחס לרמת הענישה המוטלת על נאשמים שמורשעים בעבירות מהסוג הזה, אבל חשוב לזכור שאנחנו עם דפוסים שונים, עם מאפיינים מאוד מאוד שונים של התופעה, מהתופעה המוקדמת אותה הכרנו, הדפוסים יותר מרוככים.

עליזה לביא: אז בואי תעשי לנו קצת סדר, גם לטובת מי ששומע אותך פעם ראשונה, למה את משווה?

<רחל זוארץ-לוי: אני רציתי להתחיל ולומר שבשנים המוקדמות, כשהכרנו את תופעת הסחר המאפיינים היו מאפיינים עם אלימות, היה עיכוב דרכון, היה שעבוד חובות, היו מגוון רחב של אלמנטים מאוד מאוד קשים שהופעלו כלפי אותן נשים.

<רחל זוארץ-לוי: רוב הנשים שהיו מגיעות לא היו יודעות למה הן מגיעות, סכום האתנן שהן קיבלו בתמורה למעשה המיני נלקח מהן, הגבילו אותן מבחינת אפשרות יציאה מהמקומות שבהם הן שהו ולכן באמת העונשים שהוטלו היו עונשים משמעותיים וארוכים והשוני הוא שלמעשה את התופעה הזאת, בפנים האלה של הסחר הנוקשה, צמצמנו באופן משמעותי ועל כך כן דיברנו בעבר גם סביב השולחן הזה.

<רחל זוארץ-לוי: המאפיינים העדכניים הם מרוככים יותר, במובן שהנשים יודעות שהן מגיעות לעסוק בזנות, הן מקבלות מחצית מסכום האתנן שמשולם עבור האקט המיני, הדרכון נשאר בידיהן במרבית המקרים, לא מופעלת אלימות או איומים ולכן יש משמעות גם לעונש שמוטל על המעשה.

<רחל זוארץ-לוי: אנחנו כמובן כן פועלים במרץ, גם באמצעות המשטרה, לאתר את אותם מקרים ולהעמיד לדין בהגשת כתבי האישום וזה כן מופיע ומפורט בדוח, אבל הענישה היא בהתאם לדפוסים המרוככים יותר שמאופיינת התקופה הנוכחית.

<רחל זוארץ-לוי: אני גם אציין ששמענו על זה ממש לאחרונה, שבחודש האחרון הוגש כתב אישום במחוז חיפה נגד צעירה בת 25 ובן זוגה שהפעילה מעין רשת של נשים לאורך תקופה ארוכה - - -

עליזה לביא: 7 שנים, מתקופת התיכון שלה.

<רחל זוארץ-לוי: כן, במקרה הזה רוב האישומים מייחסים לה גרימה לעזיבת המדינה, שזו למעשה עבירה שאנחנו מייחסים היום במרבית המקרים כי הנשים, שוב, כמו שהסברתי ואמרתי, יודעות למה הן מגיעות וכו', כן עדיין כתב האישום מונה התייחסות לניסיון בסחר וסחר סביב שלוש נשים שהגיעו באמצעות מתווכת.

<רחל זוארץ-לוי: זאת אומרת היו מקרים בודדים של עסקה באדם.

<רחל זוארץ-לוי: כך שאנחנו ודאי מחפשים לאתר את המקרים המתאימים שיש את הקפיצה מבחינת המדרגה בין העבירות, אבל חשוב לזכור שהעבירות שבדרך כלל מיוחסות הן שונות באופיין וגם העונש שקבוע בצדן הוא שונה, כי עבירת סחר בבני אדם, אם אני לא טועה זה 16 שנות מאסר, לעומת גרימה לעזיבת המדינה, שאנחנו מדברים על 7 שנות מאסר.

<רחל זוארץ-לוי: אז כמובן כבר בחינת סעיף העבירה, העונש שעומד בצדו הוא שונה והמאפיינים הם שונים, הדפוס הוא שונה ומכאן גם נגזרת הענישה המקלה יותר מהעונשים שדיווחנו עליהם בשנים עברו של עונשים של מספר שנים משמעותי עד כדי דו ספרתי, של שנות מאסר שהוטלו על הנאשמים.

<רחל זוארץ-לוי: לשמחתנו התופעה, כפי שהיא הייתה בפניה הקודמות, צומצמה באופן דרמטי ועל כך אנחנו מברכים.

<רחל זוארץ-לוי: אנחנו כמובן ממשיכים להיאבק במאפיינים החדשים של התופעה שגם בהם יש בהחלט ביזוי וניצול וחשש להגיע להסלמה ולהחמרה גדולה היותר.

<רחל זוארץ-לוי: כן אני אציין דוגמה נוספת, יש תיק שקבוע לערעור בבית המשפט העליון בחודש ספטמבר, של נאשם שניצל קטינה, ממש ניצל וסחר בה לביצוע עבירות מין בה ולפרסום דברי תועבה.

<רחל זוארץ-לוי: במקרה הזה בית המשפט הטיל עונש של 14 שנות מאסר ועל העונש הזה המדינה הגישה ערעור בגלל הקיצוניות החמורה של המקרה הזה.

<רחל זוארץ-לוי: כך שאנחנו גם מאתרים את המקרים שהם בדרגת חומרה שונה וגם אותם כמובן מביאים לפתחו של בית המשפט.

עליזה לביא: את כל הדברים האלה אתם תענו להערה?

עליזה לביא: אנחנו צריכים להגיב על ההערה הזאת, כי יש פה פער בין ההערה שקיבלנו לבין המציאות בשטח שמשתנה.

<רחל זוארץ-לוי: אנחנו עושים את זה בשיתוף מחלקת ייעוץ וחקיקה בינלאומית והדברים - - -

עליזה לביא: אז בואי נעבור עכשיו לדברים הטובים.

<דניאל מארקס: אז אני אתחיל באיפה שהיינו, גם היו ציונים לחיוב בתחום העמדה לדין, מספר החקירות, מספר ההרשעות.

<דניאל מארקס: בקשר לחקירות, לדוגמה, בשנת 2015 פתחה משטרת ישראל 234 תיקי חקירה בגין מקרים בהם מתקיים פוטנציאל לסחר למטרות ניצול מיני, לרבות 23 תיקים במקרים שנגעו לסחר מיני בילדים והם פתחו 158 תיקי חקירה במקרים בהם התקיים חשד לעבודה בכפייה.

<דניאל מארקס: אלה נתונים שצוינו בדוח ונתונים מרשימים גם כן בקשר להיקף ההרשעות.

<דניאל מארקס: בתחום ההסגרות, היה שיתוף פעולה משמעותי בין ממשלת ישראל בתיאום עם האינטרפול עם רשויות ברוסיה במסגרת הוצאת בקשת הסגרה נגד חשודים שהיו מעורבים בעבירות סחר.

<דניאל מארקס: ומשרדי הממשלה, בייחוד יחידת התיאום, פעלה נמרצות להמשיך את ההכשרה של גורמי אכיפת החוק, הכשרות רחבות היקף, סמינרים, סדנאות לפקידי ממשל, למשרדים השונים.

<דניאל מארקס: בתחום ההגנה על קורבנות סחר, המקלטים צוינו לחיוב, הם ממשיכים לפעול ולהעניק את שלל התכניות והסיוע לקורבנות ששוהים בהם.

<דניאל מארקס: הממשלה המשיכה לממן את מקלט מעגן, מקלט בו שוהים 35 נשים ומקלט אטלס, שיש שם 35 מיטות לגברים.

<דניאל מארקס: יש גם דירות מעבר לקורבנות סחר עם 18 מיטות שצוינו לחיוב, למרכז יום, או גם מרכז נוער.

<דניאל מארקס: הסיוע המשפטי החינמי שניתן לקורבנות סחר, בו אנחנו גאים במיוחד, המשיך לספק סיוע משפטי ללא תשלום לקורבנות סחר.

<דניאל מארקס: בשנת 2015 קיבל האגף לסיוע משפטי 132 בקשות לסיוע משפטי מקורבנות, לרבות 82 בקשות של מהגרים מאפריקה או מבקשי מקלט שהיו קורבנות סחר בסיני ומשמונה קורבנות שהיו אנשים בעלי מוגבלויות.

<דניאל מארקס: בתחום המניעה, הממשלה המשיכה לנקוט בצעדים למניעת הסחר ולהעלאת המודעות בקרב פקידי הממשל והציבור בכללותו.

<דניאל מארקס: היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם, שכידוע היא היחידה הלאומית למאבק בסחר בבני אדם שהמשיכה לפעול והוזכרה גם כמובן העבודה החשובה של הוועדה הנכבדת.

<דניאל מארקס: בתקופת הדיווח התכנסה הוועדה הזו באופן תדיר, צוין בדוח, ופעלה בתיאום עם משרדי ממשלה שונים לשם בחינת סוגיות הקשורות לסחר בבני אדם למטרות ניצול מיני או מדיניות הטיפול בתופעה.

<דניאל מארקס: אני אציין דגש אחד נוסף, שהוא הקו החם לעובדים, שהממשלה בשיתוף פעולה עם ארגוני חברה אזרחית המשיכה גם השנה להפעיל קו חם שפועל 24 שעות ביממה שמטרתו לסייע לעובדים הזרים שנמצאים בישראל מכוח הסכמים דו צדדיים.

<דניאל מארקס: זה הדוח.

<דניאל מארקס: שוב, כמילת סיום חשוב לי מאוד להדגיש שזו השנה החמישית שבה העשייה המרובה של המדינה בכללותה, על כל גופיה, מוכרת ואנחנו אסירי תודה על ההכרה הזאת בתחום.

עליזה לביא: תודה לך, דניאל מארקס, משרד המשפטים, המחלקה ליחסים בינלאומיים.

עליזה לביא: נעבור אלייך, הגב' דינה דומיניץ, מתאמת המאבק בסחר בבני אדם, משרד המשפטים, היחידה למאבק בסחר בבני אדם, בבקשה.

<דינה דומיניץ: תודה רבה.

<דינה דומיניץ: שלום לכולם.

<דינה דומיניץ: אני אצטרף לחלק החיובי ואנצל גם את ההזדמנות באמת להודות לכולם, לכל השותפים שלנו, תודה רבה לדניאל ולהילה, שלא יכלה להגיע היום, אבל שכבר במשך שנים מכינות את הדוח ומגישות אותו ופועלות במשך כל השנה כדי לתאם את העבודה של כולם.

<דינה דומיניץ: תודה רבה לכל נציגי הממשלה שעובדים מאוד קשה במשך כל השנה, לארגונים הלא ממשלתיים ששיתוף הפעולה איתם מאוד מאוד חשוב לנו ואנחנו רואים בהם גורם ושותף מלא לכל דבר ועניין.

<דינה דומיניץ: הם ראשונים תמיד לגלות את כל התופעות, להציף את הדפוסים החדשים, תודה לכם.

<דינה דומיניץ: תודה רבה לכנסת, לוועדה, ליושבת ראש הוועדה הנכבדה.

<דינה דומיניץ: תקופת הדוח מתייחסת לשנת 2015 אז כשנגיש את הדוח הבא אנחנו כמובן נדווח על פעילות הוועדה הזו שהוקמה בפברואר השנה, אבל אני חייבת כבר לציין שבהחלט הוועדה מתכנסת באופן שוטף ואוזניכם תמיד כרויות לכל בקשה שמגיעה לקביעת דיונים דחופים, ממש מהרגע להרגע, ואני בטוחה שזה ימשיך גם במושב הבא.

<דינה דומיניץ: תודה רבה כמובן לאנשי השגרירות, למחלקת המדינה האמריקאית.

<דינה דומיניץ: גם אני מצטרפת לתודות על ההכרה של העשייה המשמעותית של המדינה, של ישראל, בתחום של המאבק בסחר.

<דינה דומיניץ: אנחנו כמובן נעזרים מאוד בדוח השנתי ככלי עבודה, ככלי למידה מאוד מאוד משמעותי עבורנו, עבור הפעילות שלנו.

<דינה דומיניץ: אנחנו ככל שנה מתכנסים לישיבה קרובה עם כל הנציגים הרלוונטיים כדי לדון בהפקת הלקחים והדגשים מהדוח הספציפי ולאחריה אנחנו גם נגיש את תשובותינו להערות השונות ולדגשים השונים.

<דינה דומיניץ: זו ישיבה שכבר נקבעה.

<דינה דומיניץ: בנוסף אנחנו מתחילים בהתנעת תהליך לעדכון התכניות הלאומיות שלנו בתחום המאבק בסחר בבני אדם, תכניות שלא עודכנו מאז שנת 2007 ולצורך כך אנחנו גם הקמנו פורום חדש של יועמ"שים מכל משרדי הממשלה.

עליזה לביא: מה עומד על הפרק בעדכון?

עליזה לביא: כלומר למה את חותרת בעדכון?

<דינה דומיניץ: אנחנו רוצים להגיש לממשלה לאישור תכנית לאומית חדשה למעשה שהיא תבנה תכנית של ארבע-חמש שנים קדימה, כי כמובן, כפי שגם רחלי אמרה, המצב השתנה, יש דפוסים חדשים, יש תופעות שכבר כמעט ומוגרו, אבל מהצד השני יש תופעות חדשות שעליהן הדוח גם מצביע, למשל הנושא של בעלי מוגבלויות שמובאים לישראל כדי לעסוק בקבצנות כפויה.

<דינה דומיניץ: זו תופעה שמאוד מאוד מטרידה אותנו.

<דינה דומיניץ: התופעה של הקהילה האריתריאית שהם קורבנות מחנות העינויים, לפחות בחלקם, שמאוד פגיעה ואולי מנוצלת כאן לזנות בתוך ישראל ותופעות שונות נוספות.

<דינה דומיניץ: אז ביחד כמובן עם כל הגורמים וגם עם הוועדה הנכבדה אנחנו מכינים איזה שהיא הצעה ואנחנו נבקש אינפוטים מכולם ונביא את הדברים בראייה קדימה.

עליזה לביא: אנחנו נשמח שתדווחו לנו כאן בוועדה על התכניות שלכם.

עליזה לביא: מתי להערכתך תוכלי לדווח לנו כאן בוועדה?

<דינה דומיניץ: אנחנו מתכנסים לישיבה ראשונה עם פורום הייעוץ המשפטי של המשרדים במהלך חודש אוגוסט.

<דינה דומיניץ: אני מניחה שלקראת סוף השנה אנחנו נספיק גם לקיים מפגשים כאלה עם הארגונים והנציגים המקצועיים של המשרדים, אז אני מניחה שלקראת סוף השנה אנחנו - - -

עליזה לביא: אז אנחנו נתכנס כאן בראשית דצמבר כדי לשמוע את ההיערכות שלכם על עבודת המטה שלכם עם ההיערכות לארבע-חמש השנים הקרובות.

<דינה דומיניץ: בסדר גמור.

<דינה דומיניץ: אני רוצה רק להוסיף ולהצטרף לברכות למשלחת האלבנית שאנחנו מארחים כאן היום וגם אתמול אירחנו, לבקשתם לבוא וללמוד מישראל על ה-good practices שלנו בתחום פיצויים לקורבנות סחר בבני אדם, איתור ומניעה ואנחנו ממשיכים איתם גם היום ומאוד מודים גם למשרד החוץ על הסיוע בעניין ולכל השותפים האחרים שהגיעו ונטלו חלק והרצו וכמובן על האירוח כאן בוועדה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה רבה, דינה, תודה על השותפות ועל העבודה המשותפת.

עליזה לביא: משרד החוץ, סילביה ברלדסקי ברוך, סגנית מנהלת מחלקת ארגונים אירופאים, בבקשה.

<סילביה ברלדסקי ברוך: לא התבקשתי לדבר.

עליזה לביא: אז אנחנו כן מבקשים שתדברי, את נציגת משרד החוץ.

עליזה לביא: למשרד החוץ אין מה לומר בנושא?

<סילביה ברלדסקי ברוך: אנחנו בעצם היינו מעורבים בזווית של השיגור של דינה לכנס בנושא מאבק בסחר בבני אדם, שארגון אבש"א, ארגון הביטחון ושיתוף פעולה באירופה, יזם וארגן ואנחנו רואים עכשיו את הפירות הנפלאים של הדבר הזה כי שם נוצרו המגעים, בין היתר, עם האלבנים ועם עוד מדינות רבות אחרות ובעקבות המפגש הזה גם הגיעה המשלחת האלבנית, גם בהמשך, בספטמבר, תגיע משלחת מקדונית בנושא של סחר באיברים, כך שלנו נראה ששיתופי הפעולה והפעילות בכל התחומים, זה תחום מקצועי, שהוא לא תחום ספציפי של משרד החוץ, אבל ההשתתפות של הנציגים שלנו בכנסים בינלאומיים שכאלה בעצם יכולה להוליד פעולות גם ברמה הבינלאומית וגם ברמה הבילטראלית, כמו שאנחנו רואים עכשיו עם אלבניה ובעתיד עם מדינות נוספות.

<סילביה ברלדסקי ברוך: מבחינתי זו אינדיקציה לחוזקות שלנו, גם בתחום המאבק בסחר בבני אדם, שאני לומדת עליהם יחד עם כולם.

<סילביה ברלדסקי ברוך: כמובן שגם אנחנו מאוד מברכים על הפעילות הזו ועל השתתפות המשלחת האלבנית ספציפית בפעילות.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: תודה רבה, משרד החוץ.

עליזה לביא: מעגן, מקלט לקורבנות סחר בבני אדם, עורכת דין יסמין קונפינו, מנהלת המסגרות מעגן ואטלס.

<יסמין קונפינו: שלום רב.

<יסמין קונפינו: אני מאוד שמחה ומתרגשת להיות במעמד הזה שבאמת שוב מכירים בנו, ואני לא אחזור על דברי כולם.

<יסמין קונפינו: אני רק רוצה לומר שבמהלך 12 שנות הפעילות של מקלט מעגן ו-7 שנות הפעילות של מקלט אטלס טיפלנו בכ-750 קורבנות, נשים, גברים וילדים, חלקם נולדו במסגרת המקלט.

עליזה לביא: במהלך 2015?

<יסמין קונפינו: במהלך 12 שנות הפעילות של המקלט מאז שהוא נוסד, המקלט הראשון, בשנת 2004.

<יסמין קונפינו: במהלך השנים האלה אנחנו בהחלט היינו עדים לשינוי בתופעות של הקורבנות, אם זה התחיל מתופעה מאוד קשה של קורבנות סחר לזנות, מ-2007 אנחנו רואות גם נשים קורבנות עבדות מקרב מהגרות העבודה ומ-2010 האוכלוסייה הדומיננטית של המקלט הפכה להיות אוכלוסיית הנשים האפריקאיות שעברו במחנות העינויים ובעצם הוחזקו בתנאי עבדות לצורך ניצול מיני.

עליזה לביא: בואי תעשי לנו סדר.

עליזה לביא: 750 במהלך העשור האחרון, אבל מה קורה בשנת 2012, 13', 14', 15', שזה הדוח, תנסי לחלק לנו את ה-750 בגדול.

<יסמין קונפינו: אני רק אדבר על כך שמדי שנה שוהות במקלטים כ-40 נשים, הן מחולקות לשלוש קבוצות דומיננטיות, נשים קורבנות סחר לזנות, שלצערי כרגע אנחנו רואים שיש קצת עלייה במספר של הנשים האלה, אבל עלייה לא משמעותית.

עליזה לביא: מאיפה הן מגיעות לסחר בזנות?

<יסמין קונפינו: הנשים מגיעות בעיקר מרוסיה, מאוקראינה ועכשיו יש לנו גם ממולדובה.

עליזה לביא: איך הן מגיעות?

<יסמין קונפינו: איך הן מגיעות?

<יסמין קונפינו: זה כבר חבריי יוכלו לציין.

<יסמין קונפינו: בעיקרון מדובר בנשים שחלקן יודעות שישראל עדיין יכולה לשמש כמדינת יעד לצורך התופעות האלה ולכן הן מגיעות באמצעות אתרים, אתרי אינטרנט, הן יודעות למה הן מגיעות, כלומר לעסוק בזנות לתקופה של שלושה חודשים, בהיותן תיירות.

עליזה לביא: אשרת תיירות, הן מנצלות את אשרת התיירות ובאות לכאן.

<יסמין קונפינו: בהחלט.

עליזה לביא: זה משהו עצמאי?

עליזה לביא: כלומר הן מזהות באינטרנט או שיש פה את המפעיל?

<יסמין קונפינו: שוב, חלק מהפרשות נחקרות וכל פרשה לגופה, אז אני לא רוצה להצביע על איזה שהיא מגמה.

עליזה לביא: דפוס, אם את יכולה לזהות.

<יסמין קונפינו: אני מעדיפה שלא, אני גם מעדיפה להשאיר את זה לרשויות האכיפה והמשטרה, שהם חוקרים את הנשים, אנחנו משתדלים כמה שפחות להתערב וכמה שיותר להתעסק בפן הטיפולי של השיקום ובעצם לסייע לנשים האלה לעמוד על הרגליים בצורה עצמאית בעבודה נורמטיבית ולא בעיסוק בזנות, שזו עבודה בפני עצמה, כיוון שמדובר לצערי בנשים שזנות, החוויה של הזנות, היא לא החוויה הראשונה שלהן במדינת ישראל אלא במדינות אחרות בעולם.

<יסמין קונפינו: הן עוברות ממדינה למדינה וכאשר הן מגיעות לישראל, לשמחתנו, הודות למידע מודיעיני ולמשטרה הן באמת מגיעות למקלט.

<יסמין קונפינו: אלה שמוכנות לשתף פעולה ומוכנות לעבור איזה שהוא תהליך שיקום ולאחר מכן, לאחר כשנה הן אמורות לחזור למדינת המוצא עם כלים וצורת הסתכלות קצת שונה על העניין, על התופעה.

עליזה לביא: מה משך השהות הממוצע במקלט?

<יסמין קונפינו: משך השהות הוא כשנה, על פי החלטת ועדת היגוי, כאשר במקרים חריגים אנחנו גם מאריכים את השהות במידת הצורך.

עליזה לביא: בלי להיכנס לנושא של מה שאת לא רוצה לדבר עליו, אבל הבחירה של אותן נשים בישראל נובעת ממה?

עליזה לביא: מה הן יודעות על ישראל, למה הן בוחרות לבוא לישראל?

<יסמין קונפינו: ישראל מוצגת ברשתות, למיטב ידיעתנו, איך שהסוחרים או הסרסורים מציגים את זה, כמדינה או כעיר, הרבה פעמים זה עיר מסוימת, שהיא לחוף ים והם מתארים את זה בצורה מאוד יפה ומקושטת, אומרים להן שהן יוכלו לבחור את מספר הלקוחות וכמו שחברתי קודם ציינה, מבחינת האתנן ושכעבור שלושה חודשים הן יוכלו לחזור למדינה שלהן ושלא יהיה שום קושי.

<יסמין קונפינו: בסך הכול הציור הוא מאוד כביכול מושך.

<יסמין קונפינו: מרגע שהן מגיעות לכאן התופעות משתנות מאישה לאישה וממקרה למקרה, אבל היו גם מקרים של ניסיון לאונס ושל בדיקת הסחורה, אני בכוונה אגיד את זה ככה בצורה הזו, ניסיונות של כפייה, קבלת לקוחות בניגוד לרצונן, גם כשהן חולות וגם כשהן לא מעוניינות להמשיך בנושא הזה, יש הרבה מניפולציות רגשיות שנעשות עליהן.

<יסמין קונפינו: ואנחנו שמים לב שבשנים האחרונות מדובר בנשים שהן יותר משכילות, שחלקן מגיעות מערים, כולל ערי בירה, במדינות השונות, עדיין כשחוקרים יותר לעומק מגלים שמדובר בסיפור עמוק של ניצול, או במסגרת המשפחה, או בשנות הילדות הראשונות, נשים שבאמת עברו כל מיני טראומות שהביאו אותן למקום שאליו הן הגיעו עכשיו.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: ופה המקום גם לברך אתכם על העבודה הנהדרת, החשובה.

עליזה לביא: כל המציל נפש אחת כאילו הציל עולם מלא.

<יסמין קונפינו: תודה רבה.

עליזה לביא: גלית.

עליזה לביא: באמת אולי נשמע אותך, גלית, את הסיפור שלך.

עליזה לביא: נעצור פה רגע ונראה את העבודה המיוחדת שלך.

עליזה לביא: ספרי לנו את הסיפור.

<גלית עינב: שלום לכולם.

<גלית עינב: שמי גלית עינב, אני בוגרת שנקר, אמנם התחלתי בגיל מבוגר, אבל סיימתי לפני שלוש שנים ועבודת הגמר שלי עסקה נגד סחר בנשים ובכלל בבני אדם, כל אחד קיבל סיכום של הסיפור.

<גלית עינב: הסיפור, אני אספר ממש בקצרה, הוא התחיל כשיום אחד אני מחנה את המכונית שלי, חוסמת אותי מכונית ומתחילה להוריד מצעים, בגדים, סדינים, הכול, ושוב מחזירה.

<גלית עינב: ואז אני מתחילה לעקוב.

<גלית עינב: אני מגיעה ממחקר באתנומוזיקולוגיה ומוזיקולוגים, אני יודעת ששם חוקרים, אז אני רוצה לראות מה התופעה הזאת ואז אני מגלה, זה היה לפני כמה שנים, שיש דירה בתוך בניין ושם מתנהל סחר בנשים, ישנן נשים וישנם לקוחות.

<גלית עינב: ואני מגיעה כל יום לראות, אני מגיעה בבוקר מוקדם, אני רואה אותה תופעה.

<גלית עינב: אני מגיעה בערב, אני רואה את האנשים ששומרים, על כל המדרכה עוברים לכאן ולכאן ואז אני מחליטה לעשות את עבודת הגמר שלי באמת על סחר בנשים, מה קורה, מה הרגשות, מה קורה שם.

<גלית עינב: מאוד קשה להעביר לאמנות ועיצוב, אני מגיעה דווקא מעיצוב תכשיטים, להעביר את זה בצורה אחרת, לא דרך כתב ולא בצורה דידקטית, אלא לפנות לרגש של האנשים ולהבין ולהבין שכמו שיש תכשיט שהוא one of a kind piece, שזה משהו יקר יותר, ככה אותה אישה יקרה לי מאוד.

<גלית עינב: באחד השיעורים התבקשנו להביא אוספים, אני הבאתי את הגפרורים הישנים שלי והחלטתי שאני עושה איתם משהו.

<גלית עינב: בלילה אני מתחילה ללפף את הגפרורים ואז בעצם נוצרות לי ארבע נשים קטנות של גפרורים, כשהגפרורים פירושם להשתמש ולזרוק, סיימת, אתה זורק.

<גלית עינב: המיצב הראשון שלי מופיע שם.

<גלית עינב: אלה ה-300 ומשהו גפרורים ראשוניים שבאמת עשיתי אותם.

<גלית עינב: כל גפרור נעשה בצורה עיצובית וסמלית, כלומר אם יש לי פנינים, אני משתמשת בפנינה כאישה, הפנינים הן פנינים מלאכותיות, הן מחוררות, משתמשים בהן, אני משתמשת בקשירות, אני משתמשת בגפרור עצמו של להבעיר, להשתמש ולזרוק וכל הקשירות שלי נעשות דרך חוטי ברזל, חוטים של כסף טהור, חוטי טקסטיל והכול מלופף.

<גלית עינב: בעצם אני מעצבת את התחושה האישית שלי, מה שאני חשה כלפי אותה אישה או כלפי הבן אדם עצמו שנסחר וקשור.

<גלית עינב: הפרויקט המשיך וניסיתי לראות מה אני ממשיכה ובודקת, מה זה להשתמש ולזרוק הזה ואז אני מגיעה לפקקים.

<גלית עינב: אני מגיעה לפקק ומשטחת אותו, מוציאה אותו מהפקק עצמו, שגם הוא גומר את השימוש שלו כשפותחים, ואני הופכת אותו לדמות נשית.

<גלית עינב: אם תוכלו לראות את זה אחרי זה, זה שם, כאשר לכל תליון יש שרשרת של דסקית, כמו חיילים, והנשים עצמן בצורה מופשטת, אבסטרקטית.

<גלית עינב: משם, מהדברים האלה ישנם ספרי סקיצות שללא מילים מספרים את הסיפור.

<גלית עינב: דרך החבישות והקשירות וחוסר המילים, ותוכלו לראות את זה בגלויות שהן גלויות שלא נשלחו, שמנו אותן מסביב.

<גלית עינב: כל גלויה מתארת מצב וקושי וכאב, חבישה וקשירות.

<גלית עינב: מבחינה אסתטית זה אמור להיות משהו אסתטי ושקט ונעים, אבל כשמסתכלים זה הופך להיות משהו מאוד קשה.

<גלית עינב: כל יום אני מעלה בפייסבוק גפרור אחד, שיש לו שלוש זוויות צילום, זווית אחת אני כותבת בעברית וזווית אחת באנגלית, הפייסבוק שלי הוא public, שאתם יכולים להיכנס.

<גלית עינב: מהדברים ההם, החדשים, הצבתי במיצב שמאחורי עליזה.

<גלית עינב: פה יש לנו סיכות ביטחון, כל סיכת ביטחון מתארת אישה.

<גלית עינב: היא מתארת את הניגוד שבין הביטחון לבין המצב של האישה ובעצם הן הופכות להיות אנונימיות.

<גלית עינב: בתוך המצב האנונימי הזה שקיים במיצב בעצם כל אחת מקבלת את האישיות שלה, את הכאב שלה, את הרגישות שלה.

<גלית עינב: הפרויקט הוא פרויקט עצום, אני הבאתי ממש רק כמה נגיעות מתוכו והסיום של הפרויקט הוא בנוסף לשרשראות האלה, שוב, זה לא ממש שרשראות, אלא יותר פריטים שניתן לענוד אותם ולדעת שזה נגד סחר בנשים.

<גלית עינב: יש את הדברים האסתטיים האלה, השרשראות האסתטיות, שהם באמת עבודה סיזיפית נשית, שגם פה יש את אותה עבודה, של קשירות וליפופים ופנינים.

<גלית עינב: בשרשראות האלה אני מציגה את הפן השני, את הפן של עבודה נשית, עבודה סיזיפית אמנם, אבל נשית ויפה ואסתטית, מול העבדות הנשית שמתוארת על ידי כל הגפרורים.

<גלית עינב: זה בצורה מאוד מאוד מהירה, פחות או יותר, על הפרויקט.

<גלית עינב: ניתן לקרוא את זה בדפים, יש את זה גם בעברית וגם באנגלית ותודה רבה.

עליזה לביא: תודה רבה, גלית.

עליזה לביא: תודה על הצעקה במיצג האמנותי הזה.

<גלית עינב: אני היום בגפרור מספר 613.

<גלית עינב: כל יום זה עולה בפייסבוק תחת גלית עינב באנגלית, אתם מוזמנים לראות.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: הזכרתי בראשית דבריי ונמצא איתנו היום שגריר נורבגיה, מר ג'ון הנסן באואר.

עליזה לביא: קודם כל תודה.

עליזה לביא: נורבגיה נמצאת גם בדירוג מספר אחד ואני שמחה מאוד שאתה נמצא כאן איתנו, בבקשה אדוני.

<Jon Hanssen-Bauer: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה רבה.

<Jon Hanssen-Bauer: הדיון הזה מאוד מעניין, המצב בנורבגיה מאוד דומה.

<Jon Hanssen-Bauer: זו סיטואציה מאוד מאתגרת ומורכבת.

<Jon Hanssen-Bauer: בשל הגבולות הפתוחים באירופה אנחנו גם ניצבים מול מכשולים נוספים, אנשים רבים מגיעים מכל חלקי אירופה ונסחרים לתוך נורבגיה לצרכי עבודה ורבים מהם לצרכי זנות.

<Jon Hanssen-Bauer: בנורבגיה, ב-2009, ניסו לאסור צריכת זנות ככלי להיאבק בסחר בבני אדם.

עליזה לביא: מתי זה היה?

<Jon Hanssen-Bauer: ב-2009.

<Jon Hanssen-Bauer: זה היה על סדר היום בנורבגיה, היה ויכוח, היו שחשבו ל - - - זנות בחוק ולהעביר זאת לשליטת המדינה.

<Jon Hanssen-Bauer: הממשלה הנוכחית עשתה הערכה מחדש של המצב ב-2014 ועכשיו אנחנו רואים את התוצאות.

<Jon Hanssen-Bauer: הטיעון המרכזי לחקיקה הזו ב-2009 הוא, כמו שאמרתי, לאסור סחר באנשים, אבל יש עוד מטרות.

<Jon Hanssen-Bauer: רצינו לשנות את הגישה בחברה נגד צריכת זנות, רצינו להקטין את היקף שוק המין ורצינו להקטין את מספר הגברים והנשים שמנוצלים לזנות.

<Jon Hanssen-Bauer: כך שלהפחית את שוק הזנות, הייתה המחשבה מאחורי זה.

<Jon Hanssen-Bauer: הממשלה הנוכחית רוצה לשנות את החוק הזה, אך אחרי ההערכה הם שינו את דעתם ואני חושב שזה יהיה מאוד קשה לשנות את דעתם בחזרה כרגע.

<Jon Hanssen-Bauer: המדינה היחידה שאני יודע שעשתה את זה היא שבדיה.

<Jon Hanssen-Bauer: אני חושב שאולי גם איסלנד, אבל אני לא יודע על עוד מדינות שעשו את הצעד הזה.

<קריאה: צרפת.

<Jon Hanssen-Bauer: (תרגום חופשי מאנגלית): צרפת?

<Jon Hanssen-Bauer: אוקיי.

<Jon Hanssen-Bauer: המחקר, הוא לא אומר הרבה על האפקט שזה יעשה על הסחר בבני אדם.

<Jon Hanssen-Bauer: הסחר בבני אדם בנורבגיה כנראה יותר התעצם מאשר פחת, אבל הסחר בנשים לצורך זנות פחת לאורך השנים.

<Jon Hanssen-Bauer: הם מצאו ששוק הזנות התכווץ במשהו כמו בין 20% ל-25%, קשה לאמוד את זה, אבל אני חושב שישנה הקטנה של הסחר בזנות.

<Jon Hanssen-Bauer: הביקורת נגד זה היא שלהפוך את זה ללא חוקי ישים את הנשים האלה במקום יותר פגיע.

<Jon Hanssen-Bauer: יש דוחות שמראים שהנשים מרגישות שהביטחון שהיה להן לפני כבר לא קיים.

<Jon Hanssen-Bauer: זה דחף את הזנות מחוץ לרחובות, למקומות הדיסקרטיים והמופרדים, שבהם נשים מרגישות יותר חשופות לאלימות, לדוגמה.

<Jon Hanssen-Bauer: אז זה מאוד קשה לדעת.

<Jon Hanssen-Bauer: הוויכוח הזה ימשיך בנורבגיה, אבל ההיגיון שלי אומר שישאירו את החוק כפי שהוא, כרגע ובשנים שיבואו, ואני חושב שצריך להתמקד הרבה יותר בלהגן על הנשים האלה, קורבנות הסחר, ובמניעה מאשר לעבוד על החקיקה עצמה.

<Jon Hanssen-Bauer: אתם ראיתם שמעט מצרכני המין נרדפים.

<Jon Hanssen-Bauer: זה עבד במקומות אחרים ואם יאכפו את החוק זה יכול להוריד את מספר צרכני שירותי זנות.

<Jon Hanssen-Bauer: זה תלוי מאוד בסדר העדיפויות של המשטרה.

<Jon Hanssen-Bauer: אנחנו צריכים לחפש כלי למעקב אחרי הדברים ובדרכים להילחם בסחר בצריכת מין יותר מאשר בחקיקה.

<Jon Hanssen-Bauer: כך אני חושב.

עליזה לביא: תודה רבה, על ששיתפת אותנו, אדוני השגריר.

עליזה לביא: בוקר טוב, חבר הכנסת יהודה גליק, תודה רבה שהצטרפת אלינו, תודה שאתה איתנו.

יהודה גליק: מצטער על האיחור, הזעיקו אותי, מאוד רציתי לבוא.

עליזה לביא: אנחנו עכשיו ניתן את רשות הדיבור לשגריר אלבניה.

עליזה לביא: נמצאת פה - - -

<קריאה: סגנית השר.

עליזה לביא: נמצא פה שגריר אלבניה, אבל מי שתדבר עכשיו היא גב' אלונה גייברג, סגנית שר הפנים.

עליזה לביא: המשלחת האלבנית באה ללמוד מהידע שלנו כאן והיא אורחת שלנו, כדי להתמודד עם התופעה.

עליזה לביא: בבקשה, גברתי.

<Elona Hoxha: (תרגום חופשי מאנגלית).

<Elona Hoxha: תודה, גברתי היושבת ראש, המשתתפים, מתאמת המאבק נגד סחר בבני אדם בישראל, דינה, ותודה רבה על קבלת הפנים היפה של המשלחת שלנו בישראל, אנחנו מאוד נהנים.

<Elona Hoxha: אנחנו כאן כבר יומיים ואנחנו מחכים לפגישות העבודה כדי ללמוד יותר מישראל על המאמצים שעושים פה כדי להילחם בסחר בבני אדם ובזנות.

<Elona Hoxha: אלבניה היא בדירוג השני, מ-2014 אנחנו בדירוג השני, כך שזו השנה השנייה שאנחנו בקטגוריה הזו וממשלת אלבניה התקדמה מאוד, והדוחות מציינים את זה, בשנתיים האחרונות.

<Elona Hoxha: כמובן שיש לנו אתגרים רבים, אני רק אזכיר כמה בקיצור ואת התוצאות שהושגו עד כה.

<Elona Hoxha: קודם כל בתחום הזנות, יש לנו מספר נמוך של תביעות, הקורבנות של פשעי סחר בבני אדם, גם אם היה לנו תיקון של החקיקה שלנו, יש מספר נמוך של - - - העוסקים בסחר יכולים להיכנס לכלא ל-15 שנים.

<Elona Hoxha: עשינו עבודה רבה נגד ניצול של ילדים, יש לנו עלייה במספר המקלטים של ארגוני החברה האזרחית שמציעים את שירותיהם לקורבנות סחר בבני אדם וגם יש לנו עלייה במרכזי הגנה באחריות המדינה.

<Elona Hoxha: נוצר שיתוף פעולה בין המרכזים שבאחריות המדינה ושל החברה האזרחית.

<Elona Hoxha: אנחנו גם עובדים בצורה צמודה עם מספר השותפים הוותיקים שלנו המשרד הפנים, אבל גם בשיתוף פעולה עם גופים אחרים ברמת המדינה באלבניה, כולל ארגוני החברה האזרחית שהזכרתי.

<Elona Hoxha: נוצר גם כוח משימה בין התביעה למשטרה במטרה לבחון את הפערים בין המקרים שמועברים מהמשטרה לתביעה לבין מספר ההרשעות בבתי המשפט.

<Elona Hoxha: יש אמנם עלייה בהשוואה ל-2013, ב-2013 היו 2 תיקים, וכעת אנחנו מדברים על כמעט 15 תיקים ואני חושבת שגם מספר ההרשעות עלו.

<Elona Hoxha: בנוסף יש לנו עלייה בעבודה על קמפיין המודעות, בשנתיים האחרונות - - - אוקטובר זה חודש שהוקדש לפעילות נגד סחר בבני אדם, כך שיש הרבה פעילויות ברמת המדינה נעשות, כולל - - - יש לנו 12 ועדות שעובדות, במיוחד על מניעה - - - אנחנו גם משקיעים מאמצים רבים במשטרת הגבולות, אפילו שאלבניה אינה מהווה יעד למהגרים, עם ההגירה שברובה עוברת דרך יוון לסרביה, מקדוניה וארצות אחרות, עדיין יש לנו מהגרים לא חוקיים שיכולים להוות פוטנציאל לסחר בבני אדם, ולכן העלינו את המאמצים שלנו.

<Elona Hoxha: יש לנו אפילו תכניות מגירה לעניין של הגירה שכוללות גם עדכון האינדיקטורים ומיפוי של סוחרי בני אדם פוטנציאליים.

<Elona Hoxha: יש עוד עבודה לעשות עם ילדי רחוב, במיוחד בתקופת הקיץ, יש הרבה ילדים שעוברים מאלבניה לקוסובו, מונטנגרו, לכן חיזקנו את שיתוף הפעולה הבינלאומי.

<Elona Hoxha: יש לנו מזכרי הבנות עם הארצות הללו ואנחנו מנסים ליצור כאלה הבנות עם ארצות אחרות.

<Elona Hoxha: תודה רבה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: וכמו שאמרתי, ישיבה מקצועית מיד בסיום הוועדה תהיה כאן גם עם משרד המשפטים, משרד החוץ וכמובן המשלחת האלבנית שבאה ללמוד מהעבודה כאן בישראל.

עליזה לביא: ועכשיו יש לי את הכבוד לעבור אליכם, להודות למחלקת המדינה האמריקאית בכלים ובאופנים שאנחנו כאן מתמודדים הרבה בזכות העבודה המשותפת והכללים המאוד ברורים והמחייבים שהוצבו בפנינו.

עליזה לביא: אני שמחה מאוד שמרק נורברג, שהוא deputy political counselor מהשגרירות האמריקאית, נמצא איתנו כאן.

עליזה לביא: תודה, אדוני.

<Marc Norberg: (תרגום חופשי מאנגלית) תודה רבה על ההזמנה לישיבה זו ותודה מיוחדת על העבודה הטובה שאתם עושים במאבק בסחר בבני אדם ובזנות.

<Marc Norberg: אני מאוד שמח לראות פה הרבה מהשותפים שלנו שאנחנו עובדים איתם במשך השנים במאבק בסחר בבני אדם בישראל ובמקומות אחרים.

<Marc Norberg: אנחנו לא יכולים לעשות את עבודתנו והדוחות שלנו בשגרירות בלי העבודה שאתם עושים, בממשל בישראל, בארגוני ה-NGO והחברה האזרחית שמעבירים אלינו את המידע ומסייעים לנו לעשות את ההקשרים כך שנוכל לייצר את הדוחות ועל כך אני רוצה להודות ולהביע את הערכתנו.

<Marc Norberg: סחר בבני אדם היא בעיה שקיימת ברחבי העולם, היא קיימת בכל מקום.

<Marc Norberg: אני מאוד מסכים שישראל עושה מאמצים אדירים והדוח אכן משקף את העבודה הטובה שנעשית, אבל אנחנו צריכים לעשות יותר, בישראל, בארצות הברית ובכל מקום.

<Marc Norberg: הדוחות מכילים כמה המלצות שיש לנו בהסתמך על הניסיון שלנו, שאנחנו יכולים לשתף איתכם.

<Marc Norberg: אני לא אחזור על זה, יש לכם את זה בכתב.

<Marc Norberg: אני מעריך מאוד שהוועדה דנה בפעולות שאתם עושים ובמאמצים שעוד תוכלו לעשות.

<Marc Norberg: אני רוצה רק לגעת בנושא אחד בסחר בבני אדם, שלא שמעתי עליו הרבה היום.

<Marc Norberg: שמעתי הרבה על איך שאתם רוצים להגן על הנשים, זה אכן מאוד חשוב.

<Marc Norberg: קיים סחר בנשים ובזנות, אלה אוכלוסיות מאוד פגיעות, אבל נושא שיש לנו בעיה גדולה איתו בארצות הברית זה סחר לצרכי עבודה, בעיקר מדובר באוכלוסיית המהגרים שלנו.

<Marc Norberg: אלה אנשים שנכנסים לארצות הברית, בדרך כלל אינם דוברים אנגלית, אומרים להם שהם באים לעבוד, לוקחים להם את הדרכונים, הם מוחזקים בתנאים מאוד קשים, מכריחים אותם לעבוד שעות רבות בשכר נמוך או ללא שכר בכלל, ומכיוון שהם אינם מכירים את המערכת האמריקאית ואינם דוברים את השפה הם אינם יודעים לאן לפנות לעזרה.

<Marc Norberg: זה משהו שאנחנו נאבקים בו, נאבקים בו קשות, בארצות הברית.

<Marc Norberg: אנשים אלה מועסקים בבתים, בבתי חרושת בחקלאות ובעוד מקומות, ואני אעריך אם תעשו עבודה גם בתחום הזה.

<Marc Norberg: אני יודע שגם אתם מתמודדים עם אותן בעיות.

<Marc Norberg: הדבר האחרון שאני רוצה לומר, אני אשמח לראות את המסקנות שלכם, דינה, אני אשמח לראות את הדוחות שיהיו לכם ואת הניתוח של הממצאים.

<Marc Norberg: עבדנו קשה על הדוח של שנת 2016 בנושא סחר בבני אדם ואני מחכה לעבוד בשיתוף פעולה איתכם.

<Marc Norberg: תודה שוב.

עליזה לביא: (תרגום חופשי מאנגלית): אז כמו שאמרתי, הדיון הבא שלנו שיעסוק בדוח יהיה בדצמבר ואתם מוזמנים להשתתף בישיבת הוועדה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: אנחנו עכשיו נעבור לנציגת המשטרה, בוסנה מהרט מהמשרד לבטחון פנים.

עליזה לביא: בבקשה.

<בוסנה מהרט דסה: שלום לכולם.

<בוסנה מהרט דסה: אין לי הרבה מה להוסיף מעבר לעמדת הממשלה המפורטת שהוצגה כאן על ידי מחלקת ייעוץ וחקיקה משפט בינלאומי במשרד המשפטים.

<בוסנה מהרט דסה: אני רק יכולה להגיד שאצלנו במשרד המשנה למנכ"ל, מר אליעזר רוזנבאום, מרכז את הנושא, מנחה את המשטרה ומקיים שולחנות עגולים עם משרדי ממשלה, כשבחלק מהישיבות גם מוזמנים ארגוני סיוע.

<בוסנה מהרט דסה: המשטרה, רפ"ק רובי קיים, שהוא הקצין הייעודי שמתאם את כל הנושא הזה עם יחידות השטח, הגורמים שפועלים בשטח, מוריד את הפניות שמגיעות אליו ועוקב ומעדכן, פנוי וזמין.

<בוסנה מהרט דסה: כל מי שיושב סביב השולחן הזה ומתעסק בנושא יודע את זה.

<בוסנה מהרט דסה: אמנם לדיון הספציפי הזה לא התאפשר לו להיות נוכח עד השלב הזה, הוא הגיע לראשית הדיון ונאלץ לצאת בגלל סיבות אישיות.

<בוסנה מהרט דסה: אם יש שאלות ספציפיות אני אשמח כמובן לענות.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: פה המקום להודות על העבודה המשותפת בשני הסיורים שקיימנו בשבועיים האחרונים, גם בדרום תל אביב, באזור שמיועד לפינוי.

עליזה לביא: הוועדה סיירה שם יחד עם נציגי המשטרה ונציגי הארגונים מתוך תקווה משותפת, שגם כשיהיה פינוי ותבוא המשטרה לעשות את עבודתה נאמנה, אנחנו כאן נוכל לסייע לאותן נשים, גברים, ילדים שמפונים בצורה טיפולית הוליסטית, באמת מתוך מקום לשתף פעולה.

עליזה לביא: אני חייבת לומר שלייזר עצמו היה בסיור, הנציג הבכיר של המשרד, נציגי המשטרה, מפקד התחנה, הגיעו גם לסיור הראשון וגם לסיור השני, כל זה במהלך השבועיים האחרונים, ואני רוצה לבוא ולחזור ולהודות גם למשרד לבטחון פנים וגם לנציגי המשטרה וגם לנציגי עיריית תל אביב, נמצאת פה נציגת עיריית תל אביב, ואני רוצה להעביר לך את רשות הדיבור, בבקשה.

עליזה לביא: הדס צוקרט, ראש צוות מרכז קורבנות סחר ועבדות בעיריית תל אביב, בבקשה.

<הדס צוקרט: שלום.

<הדס צוקרט: קודם כל בוקר טוב ותודה רבה על הזמנה ועל רשות הדיבור.

<הדס צוקרט: אני עומדת בראש מרכז היום שגם מצוין בדוח, אבל ממש ממש בקצרה, אז רציתי טיפה לדייק וטיפה להרחיב, על מנת שכולם יידעו במה מדובר.

<הדס צוקרט: מה שקרה זה שבשנת 2013 משרד הרווחה פנה לעיריית תל אביב וביקש לפתוח מרכז יום שיקומי לקורבנות סחר ועבדות אפריקאים.

<הדס צוקרט: ב-2012 נכנסו הרבה מבקשי מקלט לארץ, חלקם זוהו כקורבנות סחר, לא היו מקומות במקלטים והם נשארו במתקני הכליאה, ואז בעקבות איזה הליך משפטי שחררו אותם והחליטו להקים מסגרת שתטפל בהם עד ש-, ובאמת נפתחו שערינו לקראת סוף 2013, כשבמהלך שלוש השנים האחרונות שאנחנו עובדים אנחנו גם קצת השתנינו והתאמנו את עצמנו לשטח ובעצם אפשר להגיד היום שאנחנו מטפלים, קצת אני מחדדת את מה שכתוב בדוח, אבל אנחנו מטפלים בכל הקורבנות ממוצא אפריקאי, קורבנות סיני, שמכל מיני סיבות לא נמצאים כרגע במקלטים, אם זה כי הם ממתינים למקומות במקלטים, אם זה כי הם סיימו כבר את שנת השיקום שלהם, אבל הם אינם ברי הרחקה למדינות מוצאם ועדיין צריכים סיוע ושיקום, ואם זה כי מסיבות אישיות או משפחתיות כאלה ואחרות הם בחרו לא להיכנס למקלטים.

<הדס צוקרט: זאת אומרת זה לא רק למי שבחר שלא להיכנס, אלא לכל מי שמכל סיבה שהיא לא נמצא כרגע במקלטים.

<הדס צוקרט: אנחנו מטפלים במספר רב מאוד של גברים ונשים, ב-2015 טיפלנו בכ-140 גברים ונשים.

<הדס צוקרט: נכון להיום מטופלים בין 150 ל-160, המספרים כל הזמן מתעדכנים, והשירותים שאנחנו מספקים הם שירותים פסיכו סוציאליים די רחבים, טיפול פרטני, ניהול תיק, עזרה בתחום הרפואה, סנגור, תיווך, ליווי לכל מיני שירותים שונים בקהילה, שירותי בריאות, שירותי בריאות הנפש וכן הלאה.

<הדס צוקרט: בעצם מבחינת הזכויות החוקיות שלהם, הקורבנות שנמצאים מחוץ למקלטים, הם לא זכאים לאותן זכויות שיש להם בתוך המקלטים, אלא הם כמו שאר מבקשי המקלט שאינם ברי הרחקה, אבל אנחנו כן מנסים להנגיש להם את השירותים הקיימים ולפתח עוד שירותים מתאימים ובעצם לטפל באוכלוסייה הזו שהיא אוכלוסיית קצה מאוד מאוד פגיעה בתוך הקהילה הזרה בישראל.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: משרד הרווחה, אורית להב, בבקשה.

<אורית להב: אני נציגת משרד הרווחה.

<אורית להב: חשוב לי לציין שהמסגרות שדובר פה מדברות על רצף, גם בקהילה על ידי מרכז יום ואחר כך המקלטים ודירות המעבר בהמשך, מפוקחות על ידי משרד הרווחה, מתוקצבות על ידי משרד הרווחה ואנחנו שוקדים כל הזמן גם על השימור וגם על הפיתוח שלהם.

<אורית להב: זה הזמן גם להגיד להם תודה רבה על העבודה המאוד קשה ויומיומית שהם עושים, כמובן בשיתוף פעולה עם המשרדים השונים שנוכחים פה.

<אורית להב: מצאנו לנכון השנה להרחיב בחלקיות תקן את מרכז היום כדי לתת מענה טוב יותר.

<אורית להב: יש יציבות מאוד יפה במרכזים השונים, מה שמראה על עבודה יציבה וטובה ואנחנו נמשיך לעשות מה שצריך.

עליזה לביא: יופי, תודה רבה.

עליזה לביא: משרד הבריאות, נוגה שילוח.

<נוגה שילוח: שמי נוגה שילוח ואני מנהלת מרפאה ניידת לנשים בזנות של משרד הבריאות.

עליזה לביא: אולי רק על המרפאה, יש לנו פה אורחים שאולי לא מכירים את זה וזו הזדמנות גם לדבר על המרפאה הנפלאה ועל הצוותים שלכם שלמעשה יוצאים החוצה, אז רק דקה על המרפאה.

<נוגה שילוח: במרפאה הניידת יש לנו רכב שיש בו צוות רפואי, של רופאה, אחות, ואנחנו יוצאות לזירות הזנות ובודקות את הנשים בשטח.

<נוגה שילוח: כך אנחנו יכולות לראות את המצב בפועל, גם מנשים שלא נתפסו על ידי המשטרה או לא פנו לקבל סיוע.

<נוגה שילוח: אני רוצה לספר שלפני חודש בדקנו בדירה אחת שבע נשים, כולן תיירות.

<נוגה שילוח: ההתרשמות שלי מהשיחות איתן, זה תואם את מה שנאמר פה, שהן באות מרצון, לא מופעל עליהן לחץ, הן יודעות לאן הן מגיעות.

<נוגה שילוח: בעיניי זה מאוד מעציב, כי התחושה וההתרשמות שלי מזה שאין עליהן לחץ שלא קשה לגייס נשים להגיע לעסוק בזנות ובסופו של דבר התחושה שלי הייתה חוסר אונים בסופו של דבר מזה שהצלחנו ליצור קשר עם נשים, אבל לא יהיה המשך לעבודה הזאת כי עוד חודש או חודשיים הן חוזרות לארץ המוצא שלהן.

<נוגה שילוח: ובגדול היה חשוב לי להגיד שעם כל העבודה החשובה שנעשית פה או בכל ארץ אחרת והבדיקות שעושים, העבודה צריכה לעבור לארץ המקור או איזה סוג של קשר לארץ המקור.

<נוגה שילוח: אנחנו רואות שהנשים מגיעות ברובן מאוקראינה, זה אומר שאני יכולה להגיד באיזה אזור בעולם יש מלחמה או יש מצוקה לפי המקום שממנו מגיעות הנשים שאנחנו בודקות בשטח.

<נוגה שילוח: יצרנו קשר עם הנשים, הן נתנו בנו אמון מסוים, אבל הן לא רוצות שום דבר מאיתנו, הן לא רוצות שנכניס אותן למקלט כי הן רוצות לחזור, אחרי חודש-חודשיים הן מקבלות בחזרה את הכסף של כרטיס הטיסה, אז כל דבר שיעצור אותן מעיסוק בזנות פוגע בהן בסופו של דבר.

<נוגה שילוח: זאת אומרת אם אנחנו רוצות לעזור להן, העזרה היחידה שלנו היא לעזור להן להמשיך לגמור את השלושה חודשים ולחזור לארץ המוצא, אבל אם הייתה לנו איזה דרך ליצור קשר עם ארץ המקור, לדאוג לזה, לתת להן אפילו כרטיס, להגיד להן 'פה אתן תוכלו בסופו של דבר לקבל עזרה'.

<נוגה שילוח: חשוב לי להגיד שהנשים, רובן היו בסביבות גיל 30, אבל הן דיווחו על התחלת זנות בגילאים מאוד צעירים, אחת דיברה על גיל 15.

<נוגה שילוח: אני לא יודעת איך היא נסחרה בגיל 15, אבל מגיל 15 היא כבר עוברת מארץ לארץ.

<נוגה שילוח: הן עוברות מדובאי לאיטליה לישראל, חלקן חוזרות.

<נוגה שילוח: אז אנחנו עושות מה שאנחנו יכולות, אפילו חיסונים נתנו להן, אפילו חיסון גרדסיל לסרטן צוואר הרחם, דברים שהם באמת מעל ומעבר, אבל בסופו של דבר אם רוצים לעצור את התופעה איפשהו העבודה צריכה להיות מעבר למה שאנחנו עושים פה, ברמה שהיא יותר בינלאומית.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: מרפאת לוינסקי, משפט.

עליזה לביא: רק על המרפאה, לטובת האורחים שלנו

<אורי עייק: מרפאת לוינסקי של משרד הבריאות, מרפאה לאיתור וטיפול במחלות מין, היא יושבת בתחנה המרכזית בתל אביב, היא מובילה גם מרפאות ניידות, כמו שנוגה סיפרה, באזור המרכז.

<אורי עייק: הדבר היחידי שאני רוצה להוסיף זה תופעה של נשים אריתריאיות בזנות שאנחנו צופים בה יותר ויותר בזמן האחרון.

<אורי עייק: הן אמנם לא נסחרו לישראל, אבל חלקן הן קורבנות סחר.

<אורי עייק: כמובן שלא היה להן שום סטטוס אזרחי, אין להן שום דרך להתפרנס והן לכודות בזנות.

<אורי עייק: אז אולי זה לא סחר לישראל, אבל זה כן תופעה מאוד דומה וגם אין לנו כלים לטפל בהן.

עליזה לביא: דינה, משפט לסיום.

<דינה דומיניץ: אני רציתי להצטרף להערה המאוד חשובה של מרק מהשגרירות, שבאמת אני חושבת שכל הנושא של סחר בבני אדם למטרות עבודה ועבודות כפייה הוא נושא מאוד מאוד חשוב שאנחנו צריכים למקד בו מאמצים גם במסגרת התכנית הלאומית שדיברתי עליה.

<דינה דומיניץ: וגם אני קוראת לוועדה, כפי שיושבת הראש גם הצהירה בדיונים הראשונים, שהיא תהיה מוכנה לדון גם בנושאים האלה, על אף שהיא מוגדרת כוועדה של סחר בנשים וזנות, עד עכשיו היו הרבה מאוד דיונים שהתמקדו בזנות ואנחנו מאוד מבקשים גם שבהמשך נמקד דיונים בנושא של גברים ונשים שנסחרים למטרות עבדות ועבודת כפייה, כי זה נושא שלא מטופל על ידי אף אחד אחר בכנסת וחשוב לנו מאוד שהנושאים האלה יידונו גם בפורום הזה.

עליזה לביא: אנחנו רשמנו את הדברים.

עליזה לביא: היועצת המשפטית של הוועדה אומרת שצריך תיקון של המנדט, אבל כמו שאת מכירה אותנו, אנחנו נמצא את הדרך להעלות את הדברים הללו.

עליזה לביא: חבר הכנסת יהודה גליק, היית רוצה לומר משהו?

עליזה לביא: באת ללמוד.

יהודה גליק: אני עדיין בשלבי הלמידה, אני רק מודה לגברתי יושבת הראש, חברת הכנסת עליזה לביא, שסיפרה לי ומעודדת אותי לבוא וללמוד.

יהודה גליק: אני עדיין מתקשה בכלל, עשרות שנים אחרי שמרטין לותר קינג כבר לא פה, לחבר בין המילים סחר ובני אדם, קשה לי להאמין, אני שמח שמדינת ישראל, שאמורה להיות חזון של אור לגויים, לומדת פה מכל העמים, כי שיתוף הפעולה הוא בני אדם עם בני אדם עם בני אדם ואני שמח להמשיך ללמוד ולהיות שותף.

יהודה גליק: בעזרת ה', אני מברך את כל מי שעוסק במלאכה החשובה והקדושה הזאת של להחזיר לבני אדם את צלם האלוהים שלהם.

עליזה לביא: תודה, חבר הכנסת גליק.

עליזה לביא: אני רוצה לשתף אתכם, לפני ממש כמה ימים סיירנו בשטח ובסיום הסיור הלכנו לבקר באחת העמותות, יוזמה פרטית של אישה, שהחליטה להחזיר את הכבוד לנשים שהחליטו לשקם עצמן ולצאת מהזנות וביקרנו ב'הופכות את היוצרות', שזה מרכז תעסוקה שעוסק באופנה ומקנה כלים וידע לנשים שיוצאות מהזנות, חלקן עדיין בתהליך הטיפול, חלקן נמצאות גם וגם, חלקן שיקמו את עצמן והיה מאוד מרגש באמת לראות את היוזמה הזאת, את ההתגייסות, גם של מפעלי אופנה של מעצבים בשטח בתל אביב שהם מזמינים את הנשים הללו, או לעבוד אצלם או לשלם עבור עבודתן בשלבים הראשונים הבסיסיים של עבודת האופנה.

עליזה לביא: בסיום השיחה פגשתי את אחת הנשים המשוקמות, היום היא מורה במקום התעסוקתי הזה, והיא ביקשה ממני דבר אחד, היא אמרה לי 'אם תצליחו לעשות איזה שהוא חוק נגד אותם סרסורים', שיודעים לזהות את החולשה של הנשים, שיודעים בדיוק מי בבית שלה רע, למי אין יכולת כלכלית, במי מתעמרים ומי עברה התעללות מינית.

עליזה לביא: הם יודעים לזהות את זה, הם מאולפים לעשות את זה וזה משהו שהוא משהו בינלאומי.

עליזה לביא: אני מצטרפת פה לקריאות של שיתופי פעולה בינלאומיים, כי באמת מגיעות לפה נשים מחוץ לישראל, נעשית עבודה, הן חוזרות חזרה למדינות היעד ומי יודע מה יהיה בהמשך דרכן.

עליזה לביא: וגם פה, בישראל, זה לא סוד, מיגרנו את הסחר בנשים, אבל יש לנו פה עלייה במספר מקרי הזנות במדינת ישראל, זנות מקומית, ולכן כשהייתי יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת הקודמת הגדלתי את המנדט של הוועדה הזאת, גם במאבק בסחר נשים, אבל במאבק שלנו בזנות.

עליזה לביא: אדוני השגריר, לנו אין חוק נגד זנות במדינת ישראל, עדיין, אנחנו עובדים קשה מאוד, בהרבה עזרה של שרת המשפטים ומנכ"לית משרד המשפטים, כדי לקדם פה במדינת ישראל את חוק ההפללה, הפללת הלקוח, למגר את הזנות שהיא קשה מאוד ומספר המקרים הולך וגדל כי במדינת ישראל לצערי הרב אין חוק וגם כאן

עליזה לביא: אנחנו פועלות קשה מאוד כדי להתמודד עם התופעה הזאת.

עליזה לביא: וכמו שאמרתי, 75% מהנשים רוצות לצאת ולהיחלץ מהזנות וחובה של מדינה לאפשר ולתת את המענה תמיד.

עליזה לביא: 95% מהמקרים, ואנחנו יודעים את זה גם בתיאוריה וגם בשטח, הן לרוב נשים שעברו התעללות מינית בשלבים של הילדות וכל העדויות ששמענו, גם כאן בכנסת וגם בשטח, תמיד זה מתחיל בפגיעה מינית, אם זה בשלבים המוקדמים, אם זה על ידי קרובים, אם זה בנסיבות מסוימות והנשים הללו הן קורבן של החברה והחברה חייבת להחזיר להן את כבודן ואת הטוב להמשך חייהן.

עליזה לביא: אני רוצה לחזור ולהודות למשתתפים, לשגרירים ולנציגי המשלחת ולשגרירות ארצות הברית ולמחלקת המדינה בארצות הברית ולנציגים של משרדי הממשלה, ליחידה, לארגוני השטח, אתם עושים את העבודה יום יום, שעה שעה, זו הזדמנות לומר לכם ובאמצעות

עליזה לביא: כם תודה רבה לצוותים הנהדרים, לאנשי הטיפול, לאנשי הרווחה, הבריאות, לעובדים הסוציאליים, פסיכולוגים, לכל האנשים המתנדבים והמתנדבות, לכל מי שנמצא בשטח.

עליזה לביא: אני מברכת את העוסקים בדוח, על הדירוג שנה חמישית מקום אחד בדירוג, אבל כמו שאמרנו, לא נשקוט ולא ננוח ונמשיך.

עליזה לביא: אני שמחה על האפשרות שלנו ללמד מדינות אחרות, גם את המשלחת מאלבניה ומשלחות נוספות שתגענה לישראל, אנחנו ניתן תשובות לגבי שתי הנקודות שהוזכרו בדוח, תשובות מנומקות, מלומדות, ונראה איך אנחנו לוקחים את ההערות הללו ומתמודדים ומקדמים אותן.

עליזה לביא: אני מברכת על שיתוף הפעולה של המשרדים ושל הארגונים יחד עם הוועדה כאן בכנסת.

עליזה לביא: תודה לך, מנהלת הוועדה, אריאלה, על העבודה המאומצת, תודה רבה לצוות שלי, לך, על היכולת שלך באמת לבוא ולצעוק את הצעקה, אנחנו במילים ובמעשים ואת במקום היצירתי.

עליזה לביא: בהמשך הוועדה מבקשת לקבל נתונים מעודכנים ממשרד הפנים, מרשות ההגירה, כמה נשים וגברים הגיעו בשנה החולפת וסורבו להיכנס, כמה אושרו להיכנס, להיכן הופנו והאם יש שינויים מספריים ביחס לשנה הקודמת.

עליזה לביא: בפנייה שלנו אליכם אנחנו מבקשים לשמוע דיווח בראשית דצמבר על היערכות היחידה ליצירת תכנית לאומית חדשה למאבק בסחר ועל המצב הטיפולי עם גורמי הממשלה.

עליזה לביא: תודה רבה לכולם, המשך יום טוב ותודה.