הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 224, 2017-03-14 11:00

קארין אלהרר: אני מתכבדת לפתוח דיון נוסף של הוועדה.

קארין אלהרר: היום 14 במרס 2017, ט"ז באדר התשע"ז.

קארין אלהרר: נושא הדיון – פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה – דו"ח המבקר 66ג.

קארין אלהרר: בוקר טוב מר גולדמן מצוות מחקר המדינה, למבוקרים, חברי חבר הכנסת איל בן ראובן.

קארין אלהרר: זה דיון שני של הוועדה בנושא.

קארין אלהרר: כאמור האוכלוסייה הערבית שיעורה כחמישית מכלל האוכלוסייה בגיל העבודה ואולם חסמים רבים ומורכבים, שיעור התעסוקה, איכות התעסוקה וההכנסה ממנה, נמוכים מאלה של האוכלוסייה היהודית.

קארין אלהרר: שיעור העוני בקרבה גדולים בהרבה.

קארין אלהרר: אנחנו מדברים על מספרים מאד מאד קשים.

קארין אלהרר: אם שיעור התעסוקה באוכלוסייה היהודית עומד על כמעט 80%, בערבית הוא עומד על 50.5% בלבד.

קארין אלהרר: בשנת 2013 ההכנסה הממוצע של אדם מהמגזר הערבי, שכיר כמובן, הייתה 60% מההכנסה הממוצעת של אדם מהמגזר היהודי.

קארין אלהרר: בחברות ממשלתיות גדולות אחוז ההעסקה נמוך מאד.

קארין אלהרר: בנמל אשדוד 0.2 ובחברות רבות לא מעסיקים בכלל.

קארין אלהרר: ברשות ניירות ערך 1.5.

קארין אלהרר: רשות שדות התעופה 1.1.

קארין אלהרר: בנק ישראל 1.

קארין אלהרר: בקיצור, תמונת מצב לא משהו.

קארין אלהרר: לא אכביר במילים.

קארין אלהרר: ערך השוויון לא כמס שפתיים אלא באמת כצורך, בטח למדינה שרוצה להיות כזאת מקדמת ונאורה.

קארין אלהרר: מר גולדמן, תרצה להוסיף משהו?

<בני גולדמן: כן, אני רק אציין עוד פעם, הדו"ח התייחס לשתי תכניות חומש שלמעשה פג תוקפן ובסיום הדו"ח הייתה החלטת ממשלה על תכנית - - -

קארין אלהרר: המפורסמת.

<בני גולדמן: 922.

<בני גולדמן: אני חושב שחשוב לשמוע.

<בני גולדמן: בדיון הקודם היא הייתה בתחילתה.

<בני גולדמן: עברה שנה.

<בני גולדמן: איפה היא התקדמה ומה נעשה מאז?

קארין אלהרר: שאלה מעניינת.

קארין אלהרר: חבר הכנסת בן ראובן, תרצה עכשיו?

איל בן ראובן: בוקר טוב.

איל בן ראובן: אני יושב פה כי קודם כל באמת אני רוצה לשמוע.

איל בן ראובן: אני מודה שאני לא כל כך צריך לשמוע, כי אני רואה.

איל בן ראובן: אני גר בסביבה, בגוש משגב, במרחב שבו התמונה כפי שהיא מצוירת בנתונים, היא התמונה והתמונה היא קשה.

איל בן ראובן: התמונה היא שאנחנו לא מצליחים להתרומם בצורה משמעותית ואין ספק שדרושה פה תכנית אסטרטגית אמיתית, שלמה, שמתכוונים אליה ומתכוונים לממש אותה באמת, על מנת שהחברה הערבית באמת תמריא ותהפוך להיות חלק מהחברה הישראלית ברמה של תרומה חברתית, כלכלית, כל המספרים ידועים.

איל בן ראובן: אז תודה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: מרים, שדולת הנשים.

<מרים זלקינד: כן, זאת אני.

<מרים זלקינד: שלום.

<מרים זלקינד: אני רוצה להפנות רגע זרקור לנשים באוכלוסייה הערבית.

<מרים זלקינד: בקרוב שדולת הנשים תפתח קו ייעודי לנשים ערביות, שיוכלו לפנות בנושא של דיני עבודה ואני מגיעה גם מעמותת ידיד, כך שיש לי איזו שהיא פרספקטיבה רחבה יותר על מה שקורה.

<מרים זלקינד: אני רואה באמת בדו"ח המבקר פערים מאד מאד קשים בנושא הזה.

<מרים זלקינד: הנשים הערביות הן 24% של ותק תעסוקתי לעומת נשים יהודיות עם 64%.

<מרים זלקינד: נשים רבות במשרה חלקית.

<מרים זלקינד: 44% מקרב נשים ערביות לעומת 32% בלבד מקרב הנשים היהודיות.

<מרים זלקינד: בוועדות אחרות אנחנו גם רואות בעיות אכיפה מאד מאד קשות.

<מרים זלקינד: היה לא מזמן דיון בוועדה לקידום מעמד האישה, שדובר בו על זה שכמעט ואין אכיפה על מעסיקים במגזר הערבי כלפי נשים ערביות.

<מרים זלקינד: פיטורים בהיריון.

<מרים זלקינד: אי תשלום שכר מינימום.

<מרים זלקינד: יש תמיד נשים זמינות שיוכלו להחליף את הנשים אם הן תתפטרנה בגלל שמפרים את הזכויות שלהן ואני מרגישה שיש צורך עז שיהיה קשר בין כל הגופים הממשלתיים, כדי שגם האכיפה, כי בלי אכיפה לא באמת נראה שינוי.

קארין אלהרר: ברור.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד הכלכלה.

קארין אלהרר: שלום גברתי, שם ותפקיד.

<הדר וינטר גולן: הדר וינטר גולן ממשרד הכלכלה.

<הדר וינטר גולן: באיזה נושאים תרצו לשמוע?

קארין אלהרר: קודם כל נרצה לשמוע מה קרה מאז ההצהרות המפורסמות על הקצאה של כמה זה היה?

קארין אלהרר: 15 מיליארד שקלים?

<הדר וינטר גולן: אני חושבת.

<רועי אסף: מי שמנהל את ההחלטה זה המשרד לשוויון חברתי.

<רועי אסף: את רוצה שאני אענה או שמשרד הכלכלה?

קארין אלהרר: בוא, בבקשה.

<רועי אסף: שמי רועי אסף, אני ברשות לפיתוח כלכלי של המיעוטים במשרד לשוויון חברתי.

<רועי אסף: למעשה אנחנו ריכזנו את ההחלטה עם הממונה על התעסוקה, 4193, שהייתה תחת דו"ח 66ג, שהחברים מהמבקר בדקו וגם עשינו את תכלול המדיניות של החלטה 922 עם משרד האוצר על שינוי מנגנוני ההקצאה והיא כרגע מנוהלת במשרד שלנו.

<רועי אסף: ההחלטה עברה ב-30 דצמבר 2015 וכעת היא נמצאת בביצוע.

<רועי אסף: משרדי הממשלה עובדים, כל אחד לפני הנהלים שלו ובהתאם ליכולות שלו.

<רועי אסף: ובעצם השוני המשמעותי בהחלטה 922 היה - - -

קארין אלהרר: מה זאת אומרת?

קארין אלהרר: לא הבנתי את האמירה.

<רועי אסף: כל אחד יש לו כלים שונה.

<רועי אסף: לא שווה מעונות יום לחינוך טכנולוגי, לא שווה חינוך טכנולוגי למשרד תרבות וכן הלאה, או לנציבות.

<רועי אסף: אז ברמת העיקרון, ההחלטה הזאת הייתה החלטה שונה במהותה.

<רועי אסף: 4193 הייתה החלטה שכל התקציב מתוכה היה תקציב תוספתי שהוקצה על ידי משרד האוצר בשנת 2012.

<רועי אסף: החלטת 922 הייתה החלטה יחסית חדשה באופן שבו היא מתבצעת, כשבעצם יש שם גם תקציבים תוספתיים, אבל גם בשיתוף עם אמיר לוי בעיקר וראש אגף תקציבים, הקצו לכל משרד ממשלתי אחוז מסוים בתקנת הבסיס שלו, שהולך למיעוטים.

קארין אלהרר: זאת אומרת זה לא תוספתי.

<רועי אסף: זאת אומרת שיש חלק תוספתי, אבל לצורך העניין, אם ניקח את התחבורה, שזה לא קשור לדיון הזה, רק בשביל ההשוואה, אז X אחוזים, 40% מתקציב של תחבורה ציבורית מתוך התקנה, הולך לחברה הערבית מכל שקל שנכנס.

קארין אלהרר: אז זה לא תוספתי.

<רועי אסף: זה לא תוספתי.

<רועי אסף: אבל נגיד התווסף כסף.

<רועי אסף: זאת אומרת בתקנה היה 200 מיליון שקלים או 220 מיליון שקלים בתחילת השנה, בסוף השנה התקנה הגיעה ל-300 מיליון שקלים, אז 40% מה-300 מיליון שקלים.

<רועי אסף: זאת אומרת גם אם - - -

קארין אלהרר: הבנתי.

<רועי אסף: זאת אומרת גם אם יתווסף תקציב בנוסף למה שהיה בבסיס, נגזר מתוכו X אחוזים שהולכים לחברה הערבית.

<רועי אסף: בהתאם כמובן לפרמטרים ולכל הכללים המשפטיים שחלים בכל מכרז וכן הלאה.

<רועי אסף: אנחנו מנהלים את החלטה 922.

<רועי אסף: לדיון שלנו, רכיבים מתוך החלטה 4193 ו-1539 שהיו בתקופת הביקורת ועליה ענינו במפורט ליושבת הראש שנה שעברה, כשישבנו פה על כל ההערות, ובעצם בזמן הזה עברו תחומי תקצוב מהחלטה 4193 להחלטה 922.

<רועי אסף: לצורך העניין, מרכזי הכוון תעסוקתי מתוקצבים עכשיו מהחלטה 922.

<רועי אסף: מעונות יום מתוקצב מהחלטה 922 ומשפחתונים ועוד כלים רבים נוספים, שפחות קשורים לתחום התעסוקה.

<רועי אסף: במשרד הכלכלה, אם תרצו אחרי זה יפרטו – אזורי תעשייה עבר מהחלטה 4193 להחלטה 922.

קארין אלהרר: אני אומר, פחות מעניין אותי הפרוצדורה.

קארין אלהרר: אני יותר רוצה להתעסק במהות.

קארין אלהרר: זה לא כל כך משנה לי, וסליחה, אני יודעת שזו עבודה נורא קשה, אבל לצורך הדיון כאן אני פשוט רוצה לוודא האם גדל שיעור העובדים מקרב האוכלוסייה הערבית.

קארין אלהרר: לדוגמא, האם פיתחנו אזורי הייטק שהם משתתפים בהם.

קארין אלהרר: דברים מעשיים.

<רועי אסף: אז אני אענה בקצרה והמשרדים ישלימו, ברשותך.

<רועי אסף: בפירוש בשנים האחרונות, מאז שהחלטה 4193 נוצרה ויושמה וגם בכלים ממשלתיים אחרים, כמו השכלה גבוהה וכן הלאה, יש שינוי משמעותי בשיעורי תעסוקת נשים ערביות.

<רועי אסף: בשנים האחרונות חל גידול בערך של אחוז לשנה, מלבד בשנתיים האחרונות, של תעסוקת נשים ערביות.

<רועי אסף: אנחנו כרגע עומדים על 32.6% בשנת 2016, כאשר לפני עשור עמדנו על 26% או 27%.

<רועי אסף: זאת אומרת יש לנו פה שינוי מאד מאד משמעותי.

<רועי אסף: המצב הזה מועיל כמובן לכלל המשק וגם להעצמה של האוכלוסייה הנשית ערבית, להערה של חברנו מהמגזר השלישי.

<רועי אסף: ברמת העיקרון יש לנו פה שינוי אמיתי שקורה בשטח, שאת רואה אותו בקו מגמה ברור בעשור האחרון ובעיקר בשבע השנים האחרונות, שבו יש התייחסות ממשלתית ספציפית לנשים.

<רועי אסף: ממשלת ישראל נתנה הנחיה מאד ברורה לכל משרדי הממשלה שתעסוקת נשים ערביות זה בראש סדרי העדיפויות של כל התחומים החברתיים-כלכליים בישראל.

<רועי אסף: אני מציע שאולי עכשיו המשרדים שנמצאים פה – נמצאים פה גם מנציבות שירות המדינה, גם ממשרד הרווחה, גם ממשרד הכלכלה, גם משרד האוצר, גם משרד העבודה, גם משרד הבריאות, שיתוף פעולה אזורי וגם שירות התעסוקה.

<רועי אסף: נמצאים פה גם מנכ"ל רשת אלפנאר, שאחראי ספציפית על תעסוקת ערבים.

<רועי אסף: הוא זכיין של משרד העבודה.

<רועי אסף: הם יכולים לענות על כל שאלה שיושבת הראש תציג להם.

<רועי אסף: בבקשה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד הכלכלה.

<הדר וינטר גולן: אוקיי, אז אולי אני אתייחס באמת לשאלתך, את רוצה לדעת מה קורה היום בשטח, אז אני באמת אתייחס אולי יותר לגופה של החלטה 922 החדשה.

<הדר וינטר גולן: בעצם למעשה מאז שהיא התקבלה המשרדים פוצלו, אז אני חושבת שלתחום תעסוקה אלה תתייחס.

<הדר וינטר גולן: אני אתייחס לכלים שנשארו במשרד הכלכלה.

<הדר וינטר גולן: הכלי הראשון שלנו הוא של מרכז ההשקעות.

<הדר וינטר גולן: זה בעצם תמרוץ מעסיקים להעסיק אוכלוסיות ששיעור השתתפותן נמוך, שזה נקרא מסלול 417.

<הדר וינטר גולן: מתוקף החלטה 922 אנחנו צריכים להקצות 50% עבור המיעוטים.

<הדר וינטר גולן: אני אתייחס וזו גם באמת דוגמא יפה למה שרועי הציג, שבבסיס היינו אמורים להקצות 25 מיליון שקלים ובעקבות השריפות שהיו, היינו צריכים להקצות אחרי התוספות שהתקבלו בתקנה – 35 מיליון שקלים.

<הדר וינטר גולן: בפועל הקצנו מעל 50%, זה יצא 45 מיליון שקלים וזו בעצם תוספת של 900 מועסקים בסבסוד שכר במקומות תעסוקה נבחרים.

<הדר וינטר גולן: זה הכלי הזה שהוא עובד טוב והשנה זה בעצם נתן תוספת של 900 מועסקים.

<הדר וינטר גולן: כלי נוסף שאנחנו מפעילים זה דרך הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, שזה בעצם סניפי המעוף.

<הדר וינטר גולן: יש לנו שם גם את סניפי המעוף שפרושים בכל רחבי הארץ וגם עשרה סניפים ייעודיים למגזר הערבי, על אף שכל בן אדם מכל האוכלוסייה יכול להיכנס לכל סניף.

<הדר וינטר גולן: גם שם אנחנו בביצוע מלא.

<הדר וינטר גולן: אני מיד אתן לך את הנתונים המדויקים.

<הדר וינטר גולן: פעלנו בשנת 2016 ב-2,500 יזמים שקיבלו סיוע.

קארין אלהרר: איזה סוג של סיוע?

<הדר וינטר גולן: זה מתחיל בסיוע בסיסי של מיפוי כללי של מה המצב, איזה כלים אותו יזם או עסק נדרש לקבל וממשיך בעזרה בהכנה של תכנית עסקית, בקורסים ספציפיים, במסחר מקוון, כלים רחבים שמסייעים לכל עסק קטן ובינוני בהתאם לצורך שלו.

<הדר וינטר גולן: אבל המספר שנתתי, 2,500, זה הסיוע הראשוני של איזה שהוא אפיון של מה הם זקוקים לקבל, מתוכם היו 1,000 נשים.

<הדר וינטר גולן: בנוסף לזה יש לנו גם את מרכזי העסקים, שפועלים בשלושה מקומות שגם שם הם מקבלים באמת סיוע של 360 בכל מה שהם צריכים, כולל שטח שהם יושבים בתוכו ובעצם מקיימים שם את העסק שלהם.

<הדר וינטר גולן: מעבר לזה יש לנו כלי של מינהל סחר חוץ אצלנו, שנקרא כסף חכם, שמטרתו לעודד חברות לייצא לחו"ל.

<הדר וינטר גולן: גם שם היינו בביצוע ממש טוב.

<הדר וינטר גולן: זה משהו גם די חדש.

<הדר וינטר גולן: השנה אישרנו 11 בקשות כאלה.

<הדר וינטר גולן: זה בהתחלה קצת דשדש ולקראת סוף השנה מלאנו את כל התקציב שקיבלנו.

איל בן ראובן: 11 חברות ערביות שמה?

<הדר וינטר גולן: שקיבלו סיוע וייעוץ איך לייצא לחו"ל.

איל בן ראובן: מתוך כמה?

<הדר וינטר גולן: מתוך כמה בקשות?

<הדר וינטר גולן: אני מיד אראה אם רשום לי.

<הדר וינטר גולן: לא, לא רשום לי מתוך כמה בקשות.

<הדר וינטר גולן: אני יכולה לברר את זה, אבל בגדול לא היו הרבה בקשות.

איל בן ראובן: לא היו הרבה בקשות?

<הדר וינטר גולן: והכלי האחרון זה בעצם של מינהל אזורי תעשייה.

<הדר וינטר גולן: אנחנו נדרשים, ובעצם גם שם זו הקצאה חוזית.

<הדר וינטר גולן: היינו אמורים בשנת 2016 להקצות 32.5% מהתקציב ויצא קצת יותר, כאילו יצא הרבה יותר, גם בגלל ספיחים של ההחלטות הקודמות שאנחנו דנים בהן עכשיו, שהיו בהן תקציבים.

<הדר וינטר גולן: זה מתחלק לפי יישובים.

<הדר וינטר גולן: שם יש מקומות שהביצוע הוא 100% ויש מקומות שהביצוע הוא יותר נמוך בגלל כל מיני חסמים.

איל בן ראובן: מה זה המושג 100%, אם את יכולה לתאר מה קורה בשטח.

<הדר וינטר גולן: אז בעצם יש כמה שלבים בפיתוח של אזור תעשייה, החל מכתיבת תב"ע.

<הדר וינטר גולן: אחר כך בעבודות פיתוח ראשוניות של השטח, שיווק של הקרקעות, פינוי מטרדים, עבודות פיתוח יותר מתקדמות, יצירת כבישים שמובילים אל אזור התעסוקה והפיתוח.

<הדר וינטר גולן: זה דורש שיתוף פעולה גם של הרשות המקומית, גם שיזמים ועסקים יבואו ויבנו שם; ועוד מראש כל הנושא של הטיפול בקרקעות.

<הדר וינטר גולן: אז באמת אחד החסמים זה שהאזורים שנקבעו עבור אזורי התעשייה הם של קרקעות פרטיות, ולפעמים לא מצליחים.

<הדר וינטר גולן: לוקח זמן עד שמגיעים להסדרים של האם מפנים את השטח הזה, האם בעצם מתכננים אזור אחר, כי לא מגיעים להסדר של פינוי השטח.

קארין אלהרר: אבל זה מיוחד למגזר הערבי?

<הדר וינטר גולן: בעיקר שם יש את הבעיות אלה.

איל בן ראובן: אוקיי, אז כמה אזורי תעשייה?

איל בן ראובן: מישהו יכול להגיד כמה אזורי תעשייה בשנה האחרונה יצאו לדרך במגזר הערבי?

<הדר וינטר גולן: "יצאו לדרך" זו הגדרה טיפה בעייתית.

<הדר וינטר גולן: כלומר כל אחד בשלב אחר, אבל מבחינת אזורי תעשייה לדוגמא מתוקף החלטה 4193, יש 12 אזורי תעשייה שנמצאים, חלקם הפיתוח שלהם הסתיים והשיווק והכל וחלקם עוד בשלבים ראשונים בגלל כל מיני בעיות.

<הדר וינטר גולן: חלקם לקראת הסוף, חלקם באמצע, אבל 12 אזורי תעשייה שהם ממש בדגש גדול.

<הדר וינטר גולן: זהו בגדול.

<הדר וינטר גולן: אני חושבת.

איל בן ראובן: זה אגב כולל ערבים – את כוללת – איפה הדרוזים, איפה הצ'רקסים?

<הדר וינטר גולן: מיעוטים באופן כללי.

איל בן ראובן: מיעוטים באופן כללי, הכל?

קארין אלהרר: נציבות.

קארין אלהרר: אני אמורה להיעלב?

<בלאל מוסא: סליחה על האיחור.

קארין אלהרר: לא, לא בגלל האיחור.

<בלאל מוסא: אז?

קארין אלהרר: בדיון שהיה ביוני 2016, התבקשתם על ידי הוועדה להעביר בתוך חודש נתונים מעודכנים על מספן העובדים מקרב האוכלוסייה הערבית במשרדי הממשלה בשנים 2013-2015, בנוסף לפירוט התפקידים, רמת הבכירות והשכר הממוצע בו מועסקים עובדים מקרב האוכלוסייה הערבית במשרדי ממשלה, לצד נתונים על מספר העובדים הכולל והשכר הממוצע של כלל העובדים בכל גוף.

קארין אלהרר: בנוסף, התבקשתם להעביר לנו תאריך יעד להנגשת אתר האינטרנט של הנציבות לשפה הערבית.

קארין אלהרר: עכשיו אני לא יודעת, אולי לא בא לכם טוב, הוועדה לביקורת המדינה, או שסתם, אתם חושבים שאנחנו מבזבזים את זמננו, או לא יודעת.

קארין אלהרר: תגיד לי אתה.

קארין אלהרר: איך קרה שנה אחרי כמעט, לא קיבלנו שום דבר.

<בלאל מוסא: קודם כל אני מתנצל.

<בלאל מוסא: אני לא חושב שאנחנו לא מייחסים חשיבות לוועדה, אנחנו כן מייחסים חשיבות לוועדה.

<בלאל מוסא: אני מקווה שזה לא היה במכוון ובסך הכל אנחנו עושים פעולות על מנת לשלב את האוכלוסייה בשירות המדינה.

<בלאל מוסא: לגבי העברת המידע, אני אבדוק את זה ואם צריך להעביר את זה עוד פעם אני אעביר את זה.

<בלאל מוסא: בכל מקרה, אני יכול - - -

קארין אלהרר: צריך להעביר את המידע.

קארין אלהרר: השאלה מתי אני אקבל אותו.

<בלאל מוסא: בהקדם האפשרי.

<בלאל מוסא: זה אומר שבוע לכל המאוחר.

קארין אלהרר: זה היה אמור להיות מוכן כבר, לא?

<בלאל מוסא: לצערי אני לא יודע לתת לך את התשובה, כי זה לא היה בתחום טיפולי.

קארין אלהרר: אתה לא יודע, טוב.

<בלאל מוסא: אבל אני אוכל להציג פחות או יותר את הנתונים.

קארין אלהרר: בבקשה.

<בלאל מוסא: לגבי אחוז האוכלוסייה בשירות המדינה כיום, זה עומד על כ-10%.

<בלאל מוסא: זה אומר שאנחנו עומדים ביעד שנקבע.

<בלאל מוסא: אנחנו בתור נציבות שירות המדינה לא מסתפקים ב-10%, שזה אחוז המועסקים בכלל הממשלה, אנחנו מסתכלים גם ברמת משרד.

<בלאל מוסא: כיום יש 18% מתוך המשרדים שעומדים ביעד של ה-10% ומעל ה-10%.

קארין אלהרר: איזה משרדים?

<בלאל מוסא: אני יכול להעביר את הפירוט.

<בלאל מוסא: אין לי כרגע את הפירוט, יש לי רק סך הכל.

קארין אלהרר: אני מניחה שקראת את סיכום הדיון הקודם לפני הדיון הזה.

<בלאל מוסא: את האמת, האיחור נבע מזה שלא ידעתי שיתקיים זה, רק - - -

קארין אלהרר: כן?

<בלאל מוסא: לגבי חלוקה לרמות, אנחנו רואים ש-3.2% מבני המיעוטים נמצאים בסגל הבכיר.

<בלאל מוסא: 5.3% נמצאים בסגל התיכון וכל השאר הם ברמות יותר נמוכות.

<בלאל מוסא: בנציבות שירות המדינה אנחנו גם עובדים על הנושא הזה.

<בלאל מוסא: חשוב לנו גם לא רק לעמוד ביעד של ה-10%, אלא לראות בכלל הדרגים בשירות המדינה שיש לנו 10% מהאוכלוסייה.

<בלאל מוסא: זה אומר גם בסגל בכיר אנחנו שואפים שיהיו לנו 10%, גם בעתודות הניהוליות שיהיו לנו 10% מהאוכלוסייה בשירות המדינה.

איל בן ראובן: תגיד לי, המודל של ה-10% - אתה יכול להגיד למה 10% ולא 20% כנתח האוכלוסייה?

<בלאל מוסא: אז זה מה שנקבע בהחלטת הממשלה, שהיעד יהיה 10%.

<בלאל מוסא: אני מסכים איתך ש-20% מהאוכלוסייה, הייצוג שלהם בשירות המדינה צריך להיות יותר ואנחנו גם עושים חשיבה בעניין.

<מרים זלקינד: יש פילוח לפי נשים וגברים?

<בלאל מוסא: לדעתי כן.

<בלאל מוסא: אני אבדוק את זה.

<בלאל מוסא: אם לא מקסימום זה גם נתון שאני אוכל להעביר.

איל בן ראובן: אמרת 18 משרדים - - -

<בלאל מוסא: לא 18 משרדים, 18% מהמשרדים.

איל בן ראובן: ב-18% מהמשרדים יש בהם 10%?

<בלאל מוסא: ויותר.

איל בן ראובן: זאת אומרת שאם אני מבין נכון, 72% לא.

<בלאל מוסא: נכון.

איל בן ראובן: זה אומר שהמשימה לא - - -

<בלאל מוסא: זה לא אומר שאין בהם כלום, זה אומר שהם לא עמדו ביעד של 10%.

איל בן ראובן: שלא עמדו ביעד.

איל בן ראובן: זה אומר שרוב המשרדים לא עומדים ביעד.

<בלאל מוסא: נכון.

קארין אלהרר: רגע, גם ה-10% זה כולל את כל בני המיעוטים.

קארין אלהרר: זה רק האוכלוסייה הערבית?

<בלאל מוסא: בני המיעוטים, האוכלוסייה הערבית, הצ'רקסית, דרוזית.

קארין אלהרר: בסדר, זה כאילו יש כאלה שעשו את כל התהליך, שרתו בצבא ו-20% זה רק האוכלוסייה הערבית.

קארין אלהרר: אתה לא חושב שהנתונים הם מעוותים?

<בלאל מוסא: מאיזו בחינה מעוותים?

קארין אלהרר: 18% מהמשרדים מעסיקים.

קארין אלהרר: זה כאילו יש מלא בני מיעוטים שמועסקים בדרגים הכי נמוכים וגם רק ב-18% מהמשרדים.

<בלאל מוסא: כן.

<בלאל מוסא: 18% מהמשרדים שעומדים ביעד, זה לא דובר על 10%.

<בלאל מוסא: יש בתי חולים בצפון שיש בהם רופאים, מנהלי מחלקות שהם מעבר ל-10%.

<בלאל מוסא: הם מגיעים ל-20% - 28%.

<בלאל מוסא: זה לאו דווקא בדרגים הכי נמוכים.

קארין אלהרר: אוקיי.

<יאסר חוג'יראת: זה כולל את משרד החינוך, מה שיש לך בנתונים?

<בלאל מוסא: לא כוח אדם הוראה.

קארין אלהרר: איזה משרדים זה 10%?

<בלאל מוסא: אין לי כרגע את הנתון.

קארין אלהרר: אז מה אני אעשה עם הדיון הזה?

קארין אלהרר: רשות שדות התעופה?

<ישראל עוזר: סליחה, אני סגן מנהל אגף משאבי אנוש במשרד התחבורה.

<ישראל עוזר: רשות שדות התעופה היא לא תחת האחריות שלנו, אבל ביקשת דוגמא של משרד של 10%, אז במשרד התחבורה אנחנו עומדים ביעד שהציבו לנו.

<ישראל עוזר: אנחנו כן מעסיקים 10% בני מיעוטים כרגע והשאיפה שלנו להמשיך עם זה.

<ישראל עוזר: כלומר להרחיב את הכמות.

<ישראל עוזר: אני אתן כמה נתונים.

<ישראל עוזר: זה מתחלק – 19 נשים, 63 גברים.

<ישראל עוזר: אנחנו בסך הכל מעסיקים 82 עובדים בני מיעוטים נכון לעכשיו?

קארין אלהרר: כמה כולל המשרד?

<ישראל עוזר: התקן זה 780 עובדים.

<ישראל עוזר: אני אציין את החלוקה, זה מתחלק ככה: יש לנו שלושה מנהלי אגפים, שבעה מנהלי תחומים.

<ישראל עוזר: זה אומר לכם?

<ישראל עוזר: ברמה של ממונה יש לנו 18, ברמה של מרכזים – 4 ו-39 ראשי ענפים.

<ישראל עוזר: רכזים בכירים, רכזות לשכה זה שלושה ומתוכם יש גם עוד 8 סטודנטים.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אין נציג מרשות שדות התעופה?

קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות?

<אוהד מויאל: כן, אהלן, בוקר טוב.

<אוהד מויאל: שמי אוהד, אני מרשות החברות.

<אוהד מויאל: אני משתייך ליחידת השכר בכוח אדם, שהיא מתעסקת בכל הנושא של ייצוג הולם בחברות הממשלתיות.

<אוהד מויאל: אני אציג כאן את הנתונים שלנו משנת 2014 עד שנת 2015 ולגבי שנת 2016 זה דו"ח שכר שאנחנו עובדים עליו בימים האלה והנתון יתפרסם בחודש הקרוב.

<אוהד מויאל: לגבי שנת 2014, אחוז המועסקים עמד על 1.24 ובשנת 2015 על 1.35.

<אוהד מויאל: זאת אומרת ניכרת עלייה.

<אוהד מויאל: צריך גם לזכור - - -

קארין אלהרר: באיזה משרות?

קארין אלהרר: איזו עלייה, וואו, אני אתעלף.

<אוהד מויאל: אני אומר, גם צריך לזכור שזה תהליך שהוא תהליך ארוך, שהוא לוקח זמן.

<אוהד מויאל: בנוסף, חלק מהפעולות שלנו בשנת 2015, מנהל רשות החברות, מר אורי יוגב הוציא מכתב לכל החברות הממשלתיות.

איל בן ראובן: אתם אמורים להיות ביעד של 10%?

<אוהד מויאל: רשות החברות לא מחויבת על פי חוק, בחוק שיצא לשילוב בני המגזר הערבי.

<אוהד מויאל: למרות זאת - - -

איל בן ראובן: בקצב הגידול המאד מרשים שלכם, בעוד 25 שנה בערך תגיעו ליעד הבסיסי.

איל בן ראובן: זאת אומרת מה זה הפיתוח הזה של 0 נקודה משהו?

<אוהד מויאל: אני אומר שוב - - -

איל בן ראובן: זה לא קרה כלום.

<אוהד מויאל: זה תהליך שלוקח זמן.

איל בן ראובן: אתה אומר משנת 2014 - - -

<אוהד מויאל: משנת 2014 ל-2015 ובשנת 2016 אנחנו נוציא את הנתונים בחודש הקרוב ואנחנו גם מצפים לראות איזו שהיא עלייה.

קארין אלהרר: מאיזה דרגים?

<אוהד מויאל: אנחנו מדברים בעיקר על הדרגים הזוטרים, בעיקר בחברות כמו נמל חיפה, חברה למתנ"סים וחברות כאלה, יש לי פה את הנתונים פר כל חברה.

<אוהד מויאל: שוב אני מזכיר, רשות החברות אינה מחויבת על פי חוק להגיע ליעד של 10% ולמרות זאת מר אורי יוגב הוציא בשנת 2015 מכתב לכל החברות הממשלתיות, שבו הוא קורא להן להעלות את הנושא בדירקטוריונים ולהציג לנו תכנית פעולה ארוכת טווח, שבה הם מתבקשים להגיע ל-10% מועסקים בני המגזר הערבי.

קארין אלהרר: נו, אז קיבלתם?

<אוהד מויאל: בחלק מהחברות קיבלנו.

<אוהד מויאל: אנחנו פועלים לקבל בשאר החברות.

<אוהד מויאל: אני אישית מרכז את הנושא הזה ביחידה שלנו ואני יכול להגיד לכם שאנחנו פועלים.

<אוהד מויאל: באוגוסט 2016 אנחנו עשינו כנס לכל החברות הממשלתיות לגבי ייצוג הולם, לאו דווקא של בני המגזר הערבי, גם נשים, אנשים עם מוגבלויות.

<אוהד מויאל: אצלנו הפילוח הוא גם דרוזים ובני המגזר הערבי.

<אוהד מויאל: אנחנו לא מחברים אותם ביחד, מכיוון שאנחנו רואים שצריך להיות איזה שהוא הבדל בין המגזר הערבי לאוכלוסייה הדרוזית ואנחנו פועלים.

<אוהד מויאל: בנוסף אנחנו עכשיו בשיתוף פעולה עם גברת מרים כבהא, נציבת שוויון הזדמנויות במשרד ראש הממשלה, לעשות תכנית ארוכת טווח, שבה אנחנו ניקח ארבע חברות ממשלתיות גדולות ואנחנו נייצר איזה שהוא תהליך ארוך, שאנחנו נלווה את החברות על ידי מנטורים וקואצ'ינג כדי לפעול להגשמת היעד וכדי באמת להגיע ל-10% בשנת 2020.

קארין אלהרר: מה היעד שלכם לשנת 2017?

<אוהד מויאל: כמובן יש לנו יעד ארוך טווח כמו שאמרתי בשנת 2020 להגיע ל-10%, אבל - - -

קארין אלהרר: לא, אבל משהו קצר יותר.

<אוהד מויאל: משהו קצר יותר, כמו שאמרתי, כרגע משהו קצר יותר זו תכנית הפעולה שלנו לשנת 2017 – שיתוף פעולה עם נציבת שוויון הזדמנויות, לקחת ארבע חברות ממשלתיות גדולות, שבהן יש מאסה עיקרית של עובדים ולהפוך אותם לחלק ניכר ומשמעותי בחברות הממשלתיות, גם בדרגים הבכירים וכמו שנאמר פה, לגבי נשים ספציפית.

<מרים זלקינד: כמה מתוך ה-1.35% - - -

<אוהד מויאל: אין לי את הנתונים לגבי פילוח של נשים גברים, אבל אני יכול להגיד לך שהרוב הם גברים, מכיוון שמדובר בחברות שבעיקרן הן חברות תפעוליות, שנדרשת עבודה שהיא לפעמים פיזית, כמו נמל - - -

קארין אלהרר: וואו.

<מרים זלקינד: אין שום בעיה עם נשים ועבודה פיזית, אבל בסדר.

<אוהד מויאל: לא, אני אומר, כמובן שאין בעיה, אבל הרבה פעמים החברות האלה-.

<אוהד מויאל: זה גם משהו שאנחנו צריכים לעבוד עליו מול החברות, אבל הרבה פעמים המשרות, זה גם לשנות איזו שהיא תפיסה אצל החברות עצמן וזה לוקח זמן.

<אוהד מויאל: זה בעיקר הטענות שאנחנו מקבלים מהחברות, שבעיקר מדובר בעבודה פיזית.

<אוהד מויאל: אנחנו גם מקבלים את זה שזה לא נכון ואנחנו גם מסכימים עם זה שנשים יכולות לבצע היום כל תפקיד ואנחנו פועלים גם מול החברות להגיע למצב כזה.

<אוהד מויאל: אבל עדיין הפילוח הוא לטובת הגברים.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משרד האוצר.

<ביאן ותד: שלום.

<ביאן ותד: שמי ביאן ותד מאגף תקציבים במשרד האוצר.

<ביאן ותד: חשוב לציין שבכל הנושא של התקציב של החלטות הממשלה הקודמות, נקבע תקציב על פי שנים ולפי המנגנון - - -

קארין אלהרר: ביאן, אתם הייתם אמורים להעביר גם עד ה-6 ביולי, נתונים אודות היקף התקציב המופנה לפיתוח המגזר הערבי, בחלוקה לתקציב רגיל, תקציב תוספתי ונתונים על היקף התקציב שלא נוצלו מתכניות קודמות ומה היה השימוש החלופי בתקציב הלא מנוצל.

<ביאן ותד: אני אבדוק למה זה לא הועבר, אבל יש לי את הטבלה.

<ביאן ותד: אנחנו עוקבים - - -

קארין אלהרר: נראה לי שאני אתחיל לבדוק מה קורה במשרדים הממשלתיים.

קארין אלהרר: לא באמת, זה לא הגיוני מה שקורה כאן.

קארין אלהרר: אם הדיון לא חשוב, אז תודיעו מראש.

קארין אלהרר: אם אתם לא מתכוונים לשלוח נתונים, תודיעו מראש.

קארין אלהרר: אני בטוחה שיש לכם משהו חשוב יותר לעשות מאשר לשבת בדיון שלא מתקדם לשום מקום, כי אין נתונים על כלום.

<ביאן ותד: חשוב לציין שאנחנו מבצעים את המעקב אחת לרבעון.

<ביאן ותד: אני מול טבלה, אני צריכה להעביר לך את זה - - -

קארין אלהרר: ביאן את עושה את העבודה שלך.

קארין אלהרר: אני גם רוצה לעשות את העבודה שלי.

<ביאן ותד: ברור, אני מסכימה איתך ואני אעביר לך את הנתונים.

קארין אלהרר: האזרחים מצפים ממני.

קארין אלהרר: אחרי זה הם יגידו חברי הכנסת לא עושים שום דבר.

<ביאן ותד: אז אני אעביר לך את הנתונים.

<ביאן ותד: זה מולי עכשיו.

<ביאן ותד: חשוב לציין שבכל הנושא של התקציבים התוספתים, אנחנו הבנו שהוא עלה גם בדו"ח ואנחנו מתחברים לנקודה הזאת שכנראה שצריך לשנות את כל מנגנוני התקציב לחברה הערבית.

<ביאן ותד: זאת אומרת שבמקום להגיד יש לי תכנית נקודתית, שאני עכשיו אשים כסף ועד שזה יתחיל ויש עודפים וצריך להשיג תקציבים, הבנו שצריך להכניס את זה לבסיס התקציב.

<ביאן ותד: זה מה שעשתה החלטה 922 וזה גם מה שרועי דיבר עליו קודם, שיש את בסיס התקציב.

<ביאן ותד: כל תקציב תוספתי בתחום מסוים, החברה הערבית מקבלת את האחוז היחסי שלה באותו תקציב.

<ביאן ותד: זאת ההתייחסות שלנו.

<ביאן ותד: לגבי הנתונים, אני אעביר אלייך.

קארין אלהרר: טוב.

קארין אלהרר: בנק ישראל?

קארין אלהרר: לא הגיע.

קארין אלהרר: שירות התעסוקה.

קארין אלהרר: שלום גברתי, שם ותפקיד.

<רייצ'ל ברנר שלם: שמי רייצ'ל ברנר שלם, מנהלת תחום בכירה בשירות התעסוקה ו - - -

קארין אלהרר: קודם כל יישר כוח על הנתונים שעברו.

קארין אלהרר: בזמנו ביקשנו לדעת לגבי הנגשת השירותים לאוכלוסייה בדרכים שונות.

קארין אלהרר: דיברתם על מוקד טלפוני, פייסבוק עם 20,000 עוקבים.

קארין אלהרר: מספר העוקבים גדל?

קארין אלהרר: זאת אומרת יש התעניינות גוברת והולכת?

קארין אלהרר: מה קורה עם זה?

<רייצ'ל ברנר שלם: אז אני אתחיל לתת את התמונה המלאה.

<רייצ'ל ברנר שלם: חשוב לנו להיות שקופים לציבור.

<רייצ'ל ברנר שלם: הוועדה לביקורת המדינה בעצם דרשה ארבעה שינויים ששירות התעסוקה צריך לעשות כדי להנגיש את עצמו יותר טוב לחברה הערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: קודם כל הם הצביעו על בעיית העומסים שקיימים בלשכות ערביות יותר מלשכות אחרות, מה שכמובן פוגע בשירות לאזרח.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מדברים על הנגשה שפתית לא מספקת בלשכות הערביות.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מדברים מיעוט תקציבים לכלי תמיכה בהשמה לחברה הערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: הייתה איזו אמירה חשובה על ממשק עם משרד הרווחה, שהמטרה שלו בעצם לתת שירות יותר הוליסטי לאוכלוסיות שזקוקות לו יותר.

<רייצ'ל ברנר שלם: אז אני אעבור על הדברים.

<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת העומסים בלשכות, כמובן שהפתרון המתבקש לבעיית העומסים היא להוסיף תקנים בלשכות האלה.

<רייצ'ל ברנר שלם: היו דיונים סביב זה בתקציב 2017, עד עכשיו אני לא יכולה להגיד שהצלחנו להוסיף כמות משמעותית של תקנים.

<רייצ'ל ברנר שלם: מלבד הדבר הזה, כל מה שביכולתנו לעשות ברמה הפנים ארגונית, אז נעשה מאמץ גדול.

<רייצ'ל ברנר שלם: ירדה הנחיה קודם כל למקד את הגיוס לעובדים חדשים באוכלוסייה הערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: היו מספר גיוסים כאלה, כמובן במסגרת התקנים הקיימים.

קארין אלהרר: אמרתם 44 רכזים, שאמורים להיקלט עד שנת 2016.

קארין אלהרר: זה אצלכם?

<רייצ'ל ברנר שלם: אכן.

קארין אלהרר: נקלטו?

<רייצ'ל ברנר שלם: כן.

<רייצ'ל ברנר שלם: מלבד זה יחסית ללפני 10 שנים היו שינויים אדירים במצבת.

<רייצ'ל ברנר שלם: יש מנהלי לשכות ערביים בלשכות ערביות.

<רייצ'ל ברנר שלם: זאת אומרת המצב הרבה יותר נכון.

<רייצ'ל ברנר שלם: הייתה עוד הנחיה של העברת כוח אדם מלשכות מסוימות ללשכות ערביות גם אם הם לא ערבים.

<רייצ'ל ברנר שלם: כמובן שיש פה את מגבלת השפה, אז זה פתרון מוגבל, אבל גם שם נעשו צעדים.

<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת עניין ההנגשה השפתית, אז כמו שציינת הפסייבוק של שירות התעסוקה ואתר האינטרנט הונגש בשנה האחרונה במלואו לשפה הערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: יש כמו שאמרתי גם שינוי מבחינת המתאמים העובדים בשטח, הערבים.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו מתקדמים שם.

<רייצ'ל ברנר שלם: בעצם כל חומר חדש שיוצא, יוצא גם בשפה הערבית.

<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת מיעוט תקציב כלי תמיכה בהשמה, אז בעקבות הדו"ח, באמת ניתנה תשומת לב מיוחדת לנושא הזה.

<רייצ'ל ברנר שלם: הייתה הרחבה משמעותית של תקציב של תכנית שנקראת מעגלי תעסוקה, שנועדה לתת טיפול עמוק ומשמעותי לכל אוכלוסיית הבטחת הכנסה בארץ, שאחוז מאד מאד גדול מהם הם מהאוכלוסייה הערבית ובעקבות הגדלת התקציב הזאת בעצם אנחנו מדברים על סדר גודל של 50% מהתקציב שמיועד לחברה הערבית, שזה יותר מהאחוז באוכלוסייה כרגע.

<רייצ'ל ברנר שלם: אחוז האוכלוסייה הערבית באוכלוסיית דורשי העבודה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אז כאן אנחנו גם יכולים לסמן וי לשמחתי.

<רייצ'ל ברנר שלם: מבחינת ממשק עם משרד הרווחה – אז התחלנו להפעיל תכנית ביחד עם משרד הרווחה שנקראת תנופה.

<רייצ'ל ברנר שלם: התכנית נועדה לתת בדיוק מענה הוליסטי לצרכים הקיימים, בשימוש של מה שנקרא תכנית שיקום של משרד הרווחה.

<רייצ'ל ברנר שלם: תכנית מאד יפה.

<רייצ'ל ברנר שלם: ממש בימים אלה אנחנו בהרחבה שלה, בהסכמות אחרונות של ההרחבה של התכנית, שכוללת גם הגעה ממש של עובדים סוציאליים ללשכות שירות התעסוקה ועבודה, בעצם חיבור של היכולות של משרד הרווחה ליכולות של שירות התעסוקה.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו שמחים שזה מתקדם.

<רייצ'ל ברנר שלם: אנחנו נשמח לדווח לוועדה כשיהיה וי סופי גם על הנושא הזה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: ממונה על תעסוקה, משרד הרווחה.

<אלה בר דוד: בוקר טוב.

קארין אלהרר: בוקר טוב.

קארין אלהרר: בואי תספרי לנו איך אתם בסנכרון.

<אלה בר דוד: כן.

<אלה בר דוד: אז שמי אלה.

<אלה בר דוד: הדו"ח בעצם התייחס למספר אלמנטים מבחינתנו, הראשון היה הרחבת השירות של מרכזי ההכוון התעסוקתי ריאן לאזורים שהם בלתי משורתים ויצירת איזו שהיא סטנדרטיזציה בין ארבע תכניות שונות.

<אלה בר דוד: אנחנו היום כבר בחמישית.

<אלה בר דוד: הדבר השני היה חיזוק הממשקים גם עם משרד הרווחה, גם עם שירות התעסוקה, בהקשר של טיפול באוכלוסיית הבלתי משתתפים.

<אלה בר דוד: בהקשר של מרכזי ריאן – אנחנו גם הרחבנו את השירות.

<אלה בר דוד: אנחנו כיום בהקמה של המרכז ה-22.

<אלה בר דוד: הוא הולך להיפתח באפריל במזרח העיר.

<אלה בר דוד: מרכז גדול שייתן שירותים רחבים לכל האוכלוסייה של מזרח ירושלים.

<אלה בר דוד: בנוסף אנחנו סיימנו תהליך.

<אלה בר דוד: היה רשום בהחלטה 922 שבשנת 2017 יידונו בפתיחה של שני מרכזים חדשים.

<אלה בר דוד: אז אנחנו בעצם סיימנו את התהליך המקצועי של בחינה של חמישה אזורים בלתי משורתים כיום באוכלוסייה.

<אלה בר דוד: גם עם הרשות לפיתוח כלכלי ועם האוצר הוסכם על תקצוב.

<אלה בר דוד: אנחנו עדיין לא תוקצבנו בפועל, אבל הוחלט על שני המרכזים והמיקום שלהם.

<אלה בר דוד: בעצם על פי קריטריונים של מספר הבלתי משתתפים באזור, של נגישות למקורות תעסוקה, או אי נגישות יותר נכון; וכמובן ריחוק או קירבה למרכז ריאן - - - אז באמת הוחלט על פתיחה של שני מרכזים נוספים.

<אלה בר דוד: בעצם בסוף התהליך שאמור לקרות - - -

קארין אלהרר: המרכזים אמורים לתת מענים לתעסוקה באזור הקרוב לבתי מגוריהם, או גם המרוחק יותר.

<אלה בר דוד: קודם כל יש כלל אצלנו במרכזי ההכוון.

<אלה בר דוד: גם יושב פה מנכ"ל אלפנאר, הוא מפעיל ארבע מתוך חמש התכניות.

<אלה בר דוד: כל מי שמגיע מהאוכלוסייה הערבית – ולא משנה מהיכן הוא מגיע למרכזים – יכול לקבל שירות.

<אלה בר דוד: ולראייה, מרכז טירה שירת נשים שהגיעו מרמלה-לוד, שאין לנו מרכז שם.

<אלה בר דוד: אנחנו גם מרחיבים שם פעילות דרך טבת, אבל בלי קשר.

<אלה בר דוד: וכו' וכו'.

<אלה בר דוד: זה כלל.

<אלה בר דוד: אבל באופן טבעי מי שמגיע למרכזים, זה האוכלוסייה הקרובה.

<אלה בר דוד: הריצ'ינג האוט האקטיבי מתבצע לאוכלוסייה הקרובה, אז את תראי יותר מהאוכלוסייה ביישובים המשורתים – אנחנו קוראים לזה, אבל בהחלט.

<אלה בר דוד: כל מי שמגיע למרכזי ריאן והוא מהאוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית, יקבל שירות.

קארין אלהרר: השאלה אם יודעים.

קארין אלהרר: למה אני מכוונת – אחת התלונות שמגיעות שהתחבורה הציבורית לא מספיק טובה באזורים הללו.

קארין אלהרר: לכן גם כשרוצים בשירות התעסוקה להציע עבודה למקום שהוא טיפה יותר מרוחק, אז אוקיי, איך עושים את זה?

קארין אלהרר: איך מגיעים?

קארין אלהרר: השאלה אם זה משהו שגם מתייחסים אליו?

<אלה בר דוד: בכל הקמה של מרכז הכוון אנחנו דורשים שהוא יהיה על הציר הנגיש ביותר בהקמה שלו.

<אלה בר דוד: זאת אומרת אם יש צבר של יישובים משורתים, הוא יישב תמיד על הציר המרכזי, עם הנגישות התחבורתית הטובה ביותר.

<אלה בר דוד: אני חושבת שבהחלטה 922 – רועי יתקן אותי אם אני טועה – משרד התחבורה מתגבר מאד מאד את השירותים, את הקווים.

<אלה בר דוד: אני כן אגיד שבהחלטת ממשלה 4193 אנחנו העברנו מתקציבנו כ-50 מיליון שקלים למשרד התחבורה לטובת תגבור קווים לעניין תעסוקה.

<אלה בר דוד: נפתחו 9 קווים חדשים ו-23 קווים חזקו.

<אלה בר דוד: זאת אומרת אם היה צריך עוד תחנה ביישוב מיעוטים כלשהו על הדרך עם כניסה נוספת לאזור תעשייה.

<אלה בר דוד: זאת אומרת זה מאד במעייננו, כל השירותים תומכי תעסוקה, גם מעונות יום וכו'.

<אלה בר דוד: מבחינת עניין של סטנדרטיזציה ככל הניתן בשירותים, כמובן תוך מתן השירות המותאם לאוכלוסייה, ביצענו תהליך מקיף, אני חייבת להגיד שהוא התחיל עוד לפני הדו"ח, אבל אין ספק שהדו"ח סייע לנו להגביר אותו.

<אלה בר דוד: לעניין המידול של השירותים, גם התהליכים שהפרט עובר, מתן תקציבים לשוברים וכו' וכו', אנחנו גוף מפנה בעצם, מרכזי ההכוון, ואנחנו ממש בסיומו.

<אלה בר דוד: בעצם זה יבוא לביטוי מה שנקרא במכרז הגדול הבא.

<אלה בר דוד: אנחנו עובדים עכשיו על מכרז גדול להפעלה של מרכזי ההכוון התעסוקתי בשנים 2018 עד 2020.

<אלה בר דוד: הם תוקצבו בהחלטה 922.

<אלה בר דוד: כן חשוב לי לומר שלמרות ההרחבה הגדולה, שאנחנו בעצם בעיצומה, כי אנחנו מרחיבים במזרח ירושלים ואת שני המרכזים, אנחנו עדיין סבורים שהיא לא מספקת בשביל לעמוד ביעדי התעסוקה שמדינת ישראל קבעה לנשים ערביות לשנת 2020.

קארין אלהרר: ברור.

<אלה בר דוד: אנחנו גם התרענו על כך בפני השותפים שלנו, אבל בתקציב שיש לנו אנחנו נעבוד ונעשה את העבודה הטובה ביותר.

קארין אלהרר: תודה.

<אלה בר דוד: לעניין חיזוק הממשקים, אז בעצם כתבנו נוהל ביחד – אנחנו עכשיו באותו משרד, כי עברנו בעצם – אנחנו העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים – אבל בעצם כל תכניות התעסוקה שמופעלות בצד הרווחה, הרווחתי, וגם לינדה יושבת פה, מפעילה את תכנית אשת חיל.

<אלה בר דוד: נכתב נוהל מסודר ומפורט על הטיפול בפרט, האם המאפיינים האישיותיים שלו הם יותר תעסוקתיים, האם הם יותר רווחתיים ועל פי זה לאן הוא מנותב ומי מטפל פה.

<אלה בר דוד: מול כל התכניות, גם מול מרכזי עוצמה, אשת חיל ומה שנקרא הנוהל הזה עבר גם הטמעה לתוך השטח.

<אלה בר דוד: בעצם כל מרכז ריאן מקומי יצר איזו שהיא תמונת מצב של כל תכניות הרווחה.

<אלה בר דוד: נוצר מפגש של מה שאנחנו קוראים לזה מטה מול מטה בין לשכת הרווחה באום אל פאחם לבין מרכז ריאן אום אל פאחם, שהם ביחד מסנכרנים ויש עבודה בשוטף.

<אלה בר דוד: אנחנו כרגע מפעילים גם בקרה לראות שאף אחד לא נופל בין הכיסאות.

<אלה בר דוד: אני כן חייבת להגיד שהקושי שעולה הוא דווקא במקומות שאין מרכזי ריאן, וסתם אני אתן דוגמא, טורעאן למשל.

<אלה בר דוד: יש אשת חיל, אבל אין מרכז ריאן ואז כל המעטפת שמרכז ריאן נותן – הן צריכות להגיע יותר רחוק.

<אלה בר דוד: הן צריכות להגיע לנצרת בשביל לקבל, למרות שאנחנו מנסים להנגיש.

<אלה בר דוד: אנחנו מנסים להכווין.

קארין אלהרר: ברור.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: איל, אתה רוצה עוד משהו, כי הדיון הזה מחפיר.

איל בן ראובן: משפט סיכום.

איל בן ראובן: תראו, אני רוצה קודם לשאול עוד שאלה.

איל בן ראובן: אני מבין שהמשרד של גילה הוא המשרד שקיבל כאילו את הכיפה לדבר הזה.

איל בן ראובן: שמענו פה נתונים שברובם לא מתקרבים בכלל ליעדים שהמדינה הציבה.

איל בן ראובן: אני שואל איזה בקרה, חוץ מביקורת מבקר המדינה, האם יש איזו שהיא ביקורת של המשרד שלכם, שמנהל איזה שהוא תהליך של מה שנקרא כמו לכל משימה, של בקרה, מי עומד, מי לא עומד, מי לא עומד – נא לבוא להסביר, נא לתחקר, נא ללמוד, נא להבין.

איל בן ראובן: אחרת ממה שאני מרגיש פה, לא קורה כלום.

איל בן ראובן: זאת אומרת אז יש משרד אחד שעושה קצת יותר, אבל בפועל אנחנו לא רואים איזה שהוא משהו שהיה אמור לקרות, כאשר ממשלה אומרת לפני שנתיים יש יעד לאומי, רציני ואנחנו רוצים לראות בתוך חמש שנים התקדמות.

איל בן ראובן: כמו שנראה פה, אנחנו נשב פה בעוד שלוש שנים – מי שיישב פה בעוד שלוש שנים יעשה ככה עם הראש.

איל בן ראובן: למה?

איל בן ראובן: כי אין איזה מוביל שיושב עם בקרה ודוחף בעניין הזה.

איל בן ראובן: כל אחד עושה את שלו.

איל בן ראובן: לכן אני חושב שאנחנו צריכים קודם כל לדרוש את הנתונים ולשלוח מכתב לראש הממשלה, נייר לראש הממשלה, להסביר.

איל בן ראובן: רבותי, משימה לאומית שאתה הטוות, לצורך העניין כרגע לא חשוב אם הוא מסכים, לא מתקיימת.

איל בן ראובן: לא מתקדמת.

איל בן ראובן: בקצב הזה לא יקרה שום דבר.

איל בן ראובן: זאת התמונה שאני רואה כרגע.

איל בן ראובן: ואני כבר לא מדבר למשל על כל משרד שהייתי מצפה כל שנה לעשות איזה שהוא תחקור.

איל בן ראובן: להגיד למה לא עמדנו במשימה הזאת.

איל בן ראובן: מה זה ההתקדמויות האלה של אפס נקודה אפס אפס, כשברור שזה לא יעמוד בשום קנה מידה ביעד.

איל בן ראובן: אם זה יעד לאומי – ונדמה לי שכולנו מסכימים פה שזה יעד לאומי והשאלה היא על 10%.

איל בן ראובן: אני עוד לא מקבל את הנתון הזה של 10% כיעד לאומי.

איל בן ראובן: היה צריך להיות 20%, אם אנחנו רוצים שהחברה הזאת תביא לנו בסופו של דבר את מה שהיא צריכה לתת לחברה הישראלית, כדי שהיא תהיה חלק מהחברה הישראלית ועוד הרבה מאד דברים שיכולים לקרות כתוצאה מזה שהחברה הזאת תהפוך להיות לחברה תורמת ולא חברה שבונה את בתינו בעניין הזה, שזה הרוב.

איל בן ראובן: לכן אני יוצא מפה מודאג מאד מהתכנית.

איל בן ראובן: יש פה דו"ח מבקר.

איל בן ראובן: אני לא רואה שקורה משהו ואנחנו צריכים לטפל בזה בצורה הרבה יותר נוקבת וחזקה, כי אחרת לא נתקדם לשום מקום.

<רועי אסף: אפשר לענות?

קארין אלהרר: כן.

<רועי אסף: קודם כל אני חולק באופן מוחלט על מה שחבר הכנסת אמר.

<רועי אסף: הרשות לפיתוח כלכלי ברשות לשוויון חברתי, תחת השרה גילה גמליאל, עושה פיקוח מאד מאד מדוקדק על כל אחד ואחד ממשרדי הממשלה השונים.

<רועי אסף: יש לנו ועדת היגוי שמתכנסת פעם ברבעון.

<רועי אסף: אני מדבר על החלטה 922 - - -

קארין אלהרר: איפה הנתונים?

איל בן ראובן: תציג אותם.

איל בן ראובן: אם אתה כל כך - - -

<רועי אסף: תקשיב, לא רק שאנחנו נציג את הנתונים, אנחנו נציג אותם גם לכלל הציבור באתר האינטרנט שכבר קיים.

קארין אלהרר: סליחה?

<רועי אסף: כן.

קארין אלהרר: סליחה, אתה באת לישיבת הוועדה לביקורת המדינה, שנואשת לנתונים ואף אחד לא יודע לתת.

<רועי אסף: לא, אבל יש הבדל בין הנתונים שאת מבקשת.

<רועי אסף: הוא מבקש של החלטת הממשלה 922.

<רועי אסף: בהחלטת ממשלה 922 יש את הנתונים, יש אתר אינטרנט שנקרא - - -

קארין אלהרר: תראו, אל תעברו אותנו עם החלטה 922 והחלטה 346 ו-895.

קארין אלהרר: זה לא מעניין אותי.

קארין אלהרר: אני רוצה לראות שטח.

קארין אלהרר: כשאני שואלת שאלה פשוטה – כמה אנשים נמצאים במשרדים ממשלתיים, אני מקבלת תשובה שהיא בגדר עולב.

איל בן ראובן: התשובה היחידה שלך אלי זה להגיד אוקיי, הנה הנתונים.

איל בן ראובן: צר לי, אני יושב פה שעה וחצי, לא שמעתי כלום.

איל בן ראובן: אתה רק מסביר שאני טועה.

<רועי אסף: תקשיב, אני אומר לך, אני עונה לכם.

איל בן ראובן: אתה לא עונה לי.

<רועי אסף: אז אני עונה.

איל בן ראובן: תענה לי בנתונים.

איל בן ראובן: תראה לי את הנתונים.

<רועי אסף: אז אני עונה לך כן.

<רועי אסף: אלף יש לך שיעורי תעסוקה.

<רועי אסף: שיעורי תעסוקת מיעוטים עולים.

<רועי אסף: זה נתון למ"ס מפורסם לכלל הציבור.

<רועי אסף: שיעורי תעסוקת מיעוטים עולים.

<רועי אסף: נציבות שירות המדינה, אני בטוח ש - - -

קארין אלהרר: בכמה זה עלה?

<רועי אסף: יש לך את הגרף.

<רועי אסף: את זה יש לכם, שלחנו את זה.

<רועי אסף: נשלח דו"ח על ידי משרד העבודה והרווחה לגברתי יושבת ראש הכנסת.

<רועי אסף: שלושה חודשים לאחר הדיון האחרון, עם כל המידע וכל הנתונים, גם על שיעורי תעסוקה, גם מידע על הכשרות, גם על מספרי תקציבים.

<רועי אסף: הכל נשלח לוועדה.

<רועי אסף: הכל נשלח לוועדה בפירוט.

קארין אלהרר: אבל אני שואלת.

קארין אלהרר: אתה לא יכול לתת לי נתון?

<רועי אסף: נתון על מה?

<רועי אסף: יש לך.

<רועי אסף: זה 32.6%.

<רועי אסף: זה כרגע הנתון של שיעורי ה - - -

קארין אלהרר: מה היה שיעור העלייה בשנה האחרונה?

<רועי אסף: יש לך.

<רועי אסף: תקשיבי, גם שלחנו את זה בכתב ובעל פה - - -

קארין אלהרר: אז אתה יודע לתת לי את התשובה?

<רועי אסף: כן, אבל יש לך את זה פה.

קארין אלהרר: לא, אבל תענה לי בעל פה.

<רועי אסף: כן.

קארין אלהרר: מה היה שיעור העלייה בשנה האחרונה?

<רועי אסף: בשנה וחצי האחרונות אין שיעור עלייה משמעותי.

קארין אלהרר: תודה.

<רועי אסף: בשמונה השנים האחרונות יש שיעור עלייה משמעותי של - - -

קארין אלהרר: לא, מקום המדינה, בטוח גם היה.

<רועי אסף: לא.

קארין אלהרר: נו, באמת.

קארין אלהרר: אתה מגחיך את הדיון.

<רועי אסף: אני אומר עוד פעם, בנציבות שירות המדינה היה אחוז.

<רועי אסף: גם אם זה לקח הרבה מאד שנים, היה אחוז נמוך יותר והוא עלה.

<רועי אסף: הוא עלה לאט, הוא עלה אחרי היעדים.

<רועי אסף: משרד האוצר יכול לצטט לך בדיוק - - -

קארין אלהרר: תגיד, זה רציני?

קארין אלהרר: לא, אני שואלת אם זה רציני, אם רשות החברות הממשלתיות, אחרי מאמצים ומכתב לכל החברות, כמה עליתם מאפס נקודה כמה?

<קריאה: 0.09.

<רועי אסף: בתחומים שאני אחראי עליהם אני יכול לענות.

<רועי אסף: על רשום החברות הממשלתיות אני לא יכול לענות.

קארין אלהרר: אני אחראית על כל הגופים המבוקרים.

<רועי אסף: בשנת 2010 הנתון היה 27.1% - זה נשלח לגברתי יושבת הראש - והשנה זה 32.4%, זה גידול בשש שנים של בערך 5%.

<רועי אסף: נתון אמת, מדויק, נשלח לוועדה.

קארין אלהרר: בשש שנים?

<אלה בר דוד: אני רוצה להגיד עוד משהו, שהגברים הערבים, דווקא הם השיגו את היעד שלהם, היעד לשנת 2020 כמובן.

<אלה בר דוד: הם השיגו את היעד, הם עומדים על 78.1.

<אלה בר דוד: אבל כן חשוב לי להוסיף - - -

קארין אלהרר: באיזה סוג של משרות?

<אלה בר דוד: זהו, אז זה מה שבאתי בדיוק להשיב לחבר הכנסת.

<אלה בר דוד: בין שאר התכניות שלנו וכמובן חשוב לי לציין את מנכ"ל אלפנאר, הוא יכול גם לפרט, התכניות שלנו הן לא רק הכנסה למעגל העבודה.

<אלה בר דוד: כמובן אחת קידום.

<אלה בר דוד: ברור לכולנו הרי שככל שהמשרה, יהיה לה מה שנקרא פריון יותר גבוה והם ישתלבו במשרות יותר גבוהות, כך שיעורי העוני יקטנו.

<אלה בר דוד: יש לנו שתי תכניות.

<אלה בר דוד: האמת היא שלוש, אם אני מוסיפה את ההנדסאים.

<אלה בר דוד: התכנית הראשונה היא תכנית לשילוב בהייטק ובתעשייה עתירת ידע.

<אלה בר דוד: אנחנו בעצם הוצאנו מכרז בשנת 2014 מתוקף החלטת הממשלה.

<אלה בר דוד: יש לנו שני זכיינים – צופן ואיט-וורקס.

<אלה בר דוד: מבחינת נתונים, המטרה שלנו בעצם הייתה תוך שלוש שנים להכניס 1,000 אנשים – גברים ונשים – לתוך תעשייה עתירת ידע, בעיקר בדגש על הייטק.

<אלה בר דוד: אנחנו אחרי שנתיים עבודה נמצאים על 684 השמות והשנה לא רק בגלל ההצלחה בשנתיים האחרונות, קיבלנו עוד תוספת ל-3.4 מיליון שקלים.

<אלה בר דוד: קיבלנו עוד 1.5 מיליון שקלים ובעצם אנחנו אמורים השנה לעשות כמעט 500 השמות נוספות.

<אלה בר דוד: אז אנחנו בהחלט מתקדמים בפן של ההשמה.

<אלה בר דוד: כן כדאי להגיד ואולי לציין שיצא מקצה של סבסוד שכר למעסיקים על ידי משרד הכלכלה, מרכז ההשקעות, שמיועד ספציפית לגברים ונשים ערבים, שמשתלבים בהייטק, כדי לסבסד שכר למעסיקים שלהם.

<קריאה: זה 40% סבסוד של - - -

<אלה בר דוד: 40% סבסוד.

קארין אלהרר: כמה זה נוצל?

<אלה בר דוד: עכשיו, זה עכשיו יצא, בינואר 2017 והמקצה נסגר, אמור להיסגר עד אפריל.

<אלה בר דוד: אנחנו, כגופי תמך, והנה, גם מנכ"ל אלפאנר, בדיוק תיאמנו את זה, ביום ראשון מקיימים לכל חברות ההייטק, בעצם בשיתוף פעולה בין משרדי עם משרד הכלכלה, מקיימים כנס גדול לחברות ההייטק, שיבואו וישמעו על המסלול הזה וינצלו אותו, כי זה פחת של כניסה לשוק העבודה במשרות גבוהות ובשכר גבוה.

<אלה בר דוד: בנוסף אנחנו מפעילים את תכנית אינתיהז.

<אלה בר דוד: היא גם יושבת על התשתית של מרכזי ריאן.

<אלה בר דוד: התכנית הזאת מיועדת, אוכלוסיית היעד שלה היא כמובן האקדמאים.

<אלה בר דוד: היא עסקה המון בהכוון תעסוקתי למקצועות נדרשים במשק, כשיש הרי פער מאד גדול בין המקצועות שבני ובנות החברה הערבית לומדים, לא רק המקצועות.

<אלה בר דוד: אני אפילו אכביר ואגיד שהרבה מהם גם הלכו ללמוד בחו"ל, בירדן, ברשות הפלסטינית, ואז התארים שלהם, עד שהם מצליחים מה שנקרא להביא אותם למימוש בשוק העבודה, תהליך מאד קשה.

<אלה בר דוד: אז היה המון דגש על הכוון למוסדות ולמקצועות נדרשים במשק.

<אלה בר דוד: ועכשיו בעצם הטיפול באקדמאים שיוצאים בסוף התהליך וההשמה שלהם, במה שנקרא מקצוע ההולם את ההשכלה.

<אלה בר דוד: כי גם, שוב, כשהם יוצאים, הם פתאום, את יודעת, באים אלינו אקדמאים למרכזי ריאן שעובדים בתחנות דלק ולא מממשים את ההשכלה שהם רכשו.

<אלה בר דוד: זה שני דגשים מאד משמעותיים של תכנית אינתיהז.

<אלה בר דוד: אז בתכנית הזאת השתלבו יותר מ-1,000 איש.

<אלה בר דוד: אני כבר אגיד לך.

<אלה בר דוד: יש לי כאן את הנתונים המפורטים.

<אלה בר דוד: אם אני לא טועה זה 1,354 אנשים בשלוש השנים האחרונות.

<אלה בר דוד: בנוסף, תכנית נוספת שאנחנו מפעילים מתוקף החלטת הממשלה והיא נכנסת לשנה החמישית שלה, זו תכנית אשבל.

<אלה בר דוד: אשבל בערבית, שיבל זה כפיר, אריה צעיר.

<אלה בר דוד: זו תכנית להנדסאים.

<אלה בר דוד: בעצם המשרד שלנו, משרד העבודה, ההשכלה הכי גבוהה שהוא יכול לתת, שהיא לא השכלה גבוהה של המל"ג – פרט קצת על התכנית?

קארין אלהרר: כן.

<אלה בר דוד: זה בעצם לימודי הנדסאים.

<אלה בר דוד: כיום היא מיועדת לאוכלוסייה הבדואית בנגב.

<אלה בר דוד: בעצם כל מי שנכנס לתכנית הזאת מקבל איזו שהיא מעטפת של דמי קיום במהלך, של שכר הלימוד ושל נסיעות וליווי אינטנסיבי של ריאן בדואים דרום, כדי שהוא לא ינשור במהלך התהליך וכו'.

<אלה בר דוד: השנה אנחנו הכנסנו 100 תלמידים חדשים.

<אלה בר דוד: זאת אומרת היה גידול מ-59 בשנה הראשונה.

<אלה בר דוד: השנה, בשנת הלימודים האחרונה, באוקטובר, נכנסו 100 תלמידים.

<אלה בר דוד: המחזור הראשון שנכנס יצא לשוק העבודה והשתלב בו, באמת במשרות שהן ראויות ויפות והן בעצם מוציאות אנשים מעוני.

<אלה בר דוד: אז היה לי חשוב לענות לחבר הכנסת, להגיד לו שאנחנו לא רק במשרות כניסה.

<אלה בר דוד: ברור, כן, ברור שאישה ערבייה, שאף פעם לא עבדה, הרבה פעמים משרת הכניסה הראשונה שלה, ברור שהיא תהיה משרה בשכר מינימום, אבל המטרה שלנו במרכזים היא קידום, קידום, קידום.

<רועי אסף: אני גם מציע שאולי משרד הרווחה ידבר על תכנית אשת חיל, שזה כן היה בשאלות שלך בשנה שעברה, יושבת הראש.

קארין אלהרר: בבקשה.

<לינדה דגן: לינדה דגן ממשרד הרווחה.

<לינדה דגן: החלק של העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<לינדה דגן: חלק מהדו"ח דיבר כמה פעמים על החסמים המורכבים של אוכלוסיית הרווחה והצורך להנגיש את התכנית אליהם.

<לינדה דגן: אז אני קצת רוצה לחזק את העניין הזה ולהגיד שנכון, האוכלוסייה שלנו צריכה מעטפת יותר רחבה, ראייה יותר רווחתית, הוליסטית.

<לינדה דגן: אנחנו מלווים נשים בתכניות שלי, אבל גם גברים ונוער בתכניות האחרות שיש לו, עם ראייה גם אישית, גם קבוצתית, גם קהילתית.

<לינדה דגן: אנחנו מנסים לתת מענה.

<לינדה דגן: כמו שאלה אמרה, לא תמיד אנחנו מסתכלים רק על ההשמה.

<לינדה דגן: אנחנו מסתכלים גם על הקידום, אבל בכלל גם על העצמה ועל עצם זה שנגיד בתכנית אשת חיל – אישה בכלל יוצאת לעבודה זה בשבילנו נקודת התחלה טובה.

<לינדה דגן: יש לנו במשרד כמה תכניות מסלול, ביניהן אשת חיל, שזו תכנית שאני אחראית עליה, שכוללת ונותנת מענה ל-2,500 ערבים.

<לינדה דגן: התכנית שלי היא תכנית לנשים, אז 70% מהתכנית, שמתוקצבת בשיתוף עם המשרד לשוויון חברתי, הם לאוכלוסייה הערבית, נשים ערביות.

<לינדה דגן: אני רוצה להגיד שהתכנית הזאת, אשת חיל, לוקחת נשים מהפריפריה.

<לינדה דגן: היום יש לנו 49 רשויות, מחלקות לשירותים חברתיים, שמפעילים את התכנית עם כמעט 1,700 נשים ערביות, עם שיעורי השמה של 64% בשלוש השנים האחרונות.

<לינדה דגן: התכנית מסתיימת בעוד שנה וחצי לפי החלטת הממשלה.

<לינדה דגן: היה משהו בדו"ח שאמר שלא ניצלנו את הכסף והסברנו שהתחלנו באיחור ואנחנו קיבלנו אישור מוועדת טרכטנברג להרחיב את התכנית, להאריך אותה עד אוגוסט 2018.

<לינדה דגן: כרגע לא דובר על זה שיהיה המשך.

<לינדה דגן: אנחנו מאד מקווים שיהיה המשך לתכנית.

<לינדה דגן: נצטרך בשביל זה כמובן תקציב.

<לינדה דגן: בנוסף לתכניות המסלול שיש לנו במשרד, אנחנו פיתחנו בתכנית נושמים לרווחה מרכזי עוצמה.

<לינדה דגן: זו תכנית הדגל של המשרד, שמטפלת באוכלוסייה שחיה בעוני והדרה.

<לינדה דגן: יש 94 מרכזי עוצמה ב-94 רשויות וחצי מהם, בערך 50 מתוכם הם ברשויות הערביות.

<לינדה דגן: היום אנחנו נמצאים בתהליך של הכשרת - - -

איל בן ראובן: כשאת אומרת ערביות זה מיעוטים או שזה רק ערביות?

קארין אלהרר: מיעוטים.

<לינדה דגן: מיעוטים, ועכשיו אנחנו גם מקבלים תוספת לתשעה יישובים דרוזיים, גם לאוכלוסייה הדרוזית, אבל כרגע אנחנו ב-94 בסך הכל במדינה.

<לינדה דגן: בכל מרכז עוצמה יהיה רכז תעסוקה, זאת אומרת שכיום אנחנו מכשירים, עוד לא הגענו לפול-ווליום, מה שאני קוראת לזה, אבל יהיו 50 רכזי תעסוקה במחלקות לשירותים חברתיים שיטפלו באוכלוסייה הערבית.

<לינדה דגן: אז אנחנו באמת מנסים לתת לזה דגש ופוש בעניין.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: בני, אתה רוצה לומר משהו?

<לינדה דגן: רגע, אני רוצה להגיד שאני רוצה להצטרף גם לשירות התעסוקה וגם למשרד העבודה.

<לינדה דגן: אנחנו באמת עבדנו על הממשקים ועל שיתופי הפעולה וזה עובד בשטח.

קארין אלהרר: יפה.

קארין אלהרר: בני.

<בני גולדמן: טוב, אז אני חושב שאני לא יכול לשפוט את ההתקדמות, אבל מסקנות מהדו"ח שהתייחס לתכניות קודמות, זה לא שאין כוונות ואין רצון, יש דשדוש.

<בני גולדמן: לפי הדיון הזה יש התקדמות, אבל זאת לא קפיצת המדרגה שהדו"ח ציין את זה במפורש שצריכה להיות.

איל בן ראובן: ובהחלט יש פה איים של עשייה.

<בני גולדמן: יש כוונות.

איל בן ראובן: זה ברור, אבל זה איים.

קארין אלהרר: איים.

איל בן ראובן: כן, זה איים.

קארין אלהרר: טוב, אני רוצה לסכם את הדיון.

קארין אלהרר: תראו, הוקצה לא מעט כסף.

קארין אלהרר: היו כותרות פומפוזיות בעיתונים, שכאילו מעתה השינוי מובטח, אבל כסף לא מספיק.

קארין אלהרר: דרושה גם הרבה מאד עבודה קשה.

קארין אלהרר: אני אומר שבעיני העובדה שהגענו לאיזה מצב שאני צריכה לברך משרד או גוף מבוקר, שהעביר לי נתונים, כי הוא החריג, כלל לא העבירו, הוא מאד לא תקין בעיני.

קארין אלהרר: הוא מעיד על זלזול בכנסת, בטח כששולחים אותי לבדוק נתונים באתר האינטרנט.

קארין אלהרר: אני מבקשת מהנציבות תוך שבוע את הנתונים, כפי שהתבקשתם בדיון הקודם ותאריך יעד להנגשת אתר האינטרנט לערבית.

קארין אלהרר: אני אקדים ואומר בדקתי, יש רק הנגשה לאנגלית.

קארין אלהרר: משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה – נתונים אודות היקף התקציב המופנה לפיתוח המגזר הערבי, בחלוקה כפי שהתבקשתם בדיון הקודם.

קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות - - -

<רועי אסף: המשרד לשוויון חברתי, אגב.

<רועי אסף: אנחנו כבר לא - - -

קארין אלהרר: אוקיי, המשרד לשוויון חברתי, צודק.

קארין אלהרר: רשות החברות הממשלתיות – תוך חודש נתונים כפי שהתבקשתם בדיון הקודם.

קארין אלהרר: חלוקה לגברים ונשים.

קארין אלהרר: כל דרג בכיר, תחתון, תיכון.

<אוהד מויאל: אני חייב לציין שהנתונים האלה מפורסמים בדו"ח שכר שאנחנו פרסמנו לציבור וגם נשלח אליכם - - -

קארין אלהרר: לא הקשבת לסוף, אה?

<אוהד מויאל: סליחה.

קארין אלהרר: אל תפנו אותי לדברים שמפורסמים לקהל.

קארין אלהרר: אני מכבדת אתכם, אני מזמינה אתכם לדיונים, אני מנהלת אתכם דיאלוג, תעביר לי.

קארין אלהרר: תעביר לי גם את החוברת, אבל תעביר לי.

<אוהד מויאל: למיטב הבנתי זה נשלח אליכם.

<אוהד מויאל: ל-2016 עדיין לא יצא דו"ח שכר.

<אוהד מויאל: זה ייצא בחודש הבא.

קארין אלהרר: רשות שדות התעופה, שנרשמו ולא הגיעו, נתונים כפי שהתבקשו בדיון הקודם.

קארין אלהרר: בנק ישראל, הם נרשמו?

קארין אלהרר: לא נרשמו.

קארין אלהרר: נתונים כפי שהתבקשו בדיון הקודם.

קארין אלהרר: תראו, צריך להחליט, אם זה באמת חשוב, צריך להראות, לא רק בכאילו שורה תחתונה.

קארין אלהרר: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.