הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 127, 2017-07-05 09:00

רחל עזריה: בוקר טוב.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 110 - הוראת שעה) (פיצול דירות), התשע"ז-2016, (פ/3044/20).

רחל עזריה: בראשית הדיון אני רוצה לעדכן על שינוי שאנחנו עושים לגבי היטל ההשבחה.

רחל עזריה: קיימנו ישיבה משותפת, חבר הכנסת דוד ביטן ודב צור, נציג מרכז השלטון המקומי וראש עיריית ראשון לציון, והגענו להסכמות לגבי היטל השבחה כדי לוודא שבאמת המהלך הזה יקרה.

רחל עזריה: ההסכמות הן כדלהלן: שליש מהיטל ההשבחה ישולם במועד הפיצול, עוד שליש במועד המכירה, ושליש פטור.

רחל עזריה: אני רוצה לפרגן ולהודות לדב צור על המאמץ.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שלפעמים בנושא של בנייה יש לנו איזשהו פער בין השלטון המרכזי שמעוניין לבנות לשלטון המקומי שמעוניין לבנות, אבל בדרכו.

רחל עזריה: ואז אנחנו צריכים לייצר שותפויות.

רחל עזריה: זה דבר שאני חוזרת עליו בכל מקום, הדברים האלה יצליחו רק בשותפויות ולא במאבקים.

רחל עזריה: אני חושבת שיש פה מהלך מאוד דומה יפה של שותפות, ואני מברכת את מרכז השלטון המקומי על כך.

רחל עזריה: הדבר הבא על סדר היום זה הנושא של המושבים.

רחל עזריה: היו ישיבות מגוונות במהלך השבוע.

רחל עזריה: אני חייבת להודות שלא הצלחנו עדיין להגיע לאיזושהי הסכמה.

רחל עזריה: לכן, אנחנו נעשה עוד קצת עבודה מאחורי הקלעים.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין ביקש להתבטא בנושא.

חיים ילין: בוקר טוב לכולם, תודה רבה.

חיים ילין: בתחילת הדרך כשדיברנו, דיברנו, ואני עושה את זה בקיצור, להגדיל את תמ"א 35.

חיים ילין: כולם קופצים בצד השני.

רחל עזריה: בסדר, כל אחד עושה את התפקיד שלו.

חיים ילין: נכון.

חיים ילין: כשהבנו שאי-אפשר ויש לזה השלכות רוחב, ואנחנו לא עושים את הדברים האלה בגלל שאנחנו רוצים לפצל דירות, ובטח לא דרך תמ"א 35, זו היתה האמירה, אנחנו נפתור את בעיות הדיור במדינת ישראל, אמרנו: אוקי, אם כך, ואנחנו מוגבלים בבנייה בתוך הקו הכחול בתוך הקיבוצים והמושבים, נחריג את תמ"א 35.

חיים ילין: ואכן, שמנו שיש החרגה.

חיים ילין: מתוך ההיסטוריה נוצר לחץ כלפי המושבים לראות איך הם יכולים לשתף פעולה.

חיים ילין: נוצר אז איזשהו פתרון.

חיים ילין: אבל אני מבין מרחל, כבוד היושבת-ראש, שיש כמה פתרונות.

חיים ילין: זה לא הפתרון היחידי שהוא נראה מאוד הגיוני.

חיים ילין: אנחנו מדברים על תב"עות מלפני 2000 כי התב"עות החדשות יכול כבר להופיע דירה שלישית, מה שנקרא, בנחלה.

חיים ילין: אז אני מסייג את זה.

חיים ילין: יש חצי יחידה שהיא לא נספרת בתמ"א 35, ואם היא לא נספרת בתמ"א 35 בואו נעשה אותה.

חיים ילין: כשאנחנו קולטים משפחות צעירות, וזה כל הזמן אמרתי, כל הזמן במדינת ישראל רוצים גדול, גדל, וענק.

חיים ילין: 100 מטר היום זה לא שווה שום דבר, למרות שבחצי מזה גדלו משפחות עם שישה ושבעה ילדים.

חיים ילין: אני לא מצליח להבין מה קורה.

רחל עזריה: אני חייבת לומר משהו.

רחל עזריה: כשסיפרתי לאנשים בשבוע האחרון שהמינימום של דירה זה 45 מטר רבוע, אני גרה בקטמונים, אז אנשים התפוצצו מצחוק.

רחל עזריה: אמרו שבדירות של 30 ו-40 מטר רבוע הם גדלו שמונה או עשרה ילדים.

חיים ילין: רחל, 45 מטר זה המחסן מחוץ לפרגולה.

חיים ילין: על מה אנחנו מדברים בכלל?

רחל עזריה: אתה אולי קיבוצניק, אני גרה בעיר.

חיים ילין: לא, אני לא זה ולא זה.

חיים ילין: הדירות שנבנו בזמנו היו דירות של משרד השיכון כש-62 - 66 מטר זה היה המקסימום שמדינת ישראל אישרה.

חיים ילין: זה מה שהיה.

רחל עזריה: בקטמונים זה היה קטן יותר.

חיים ילין: לכן, שמתי את זה כהסתייגות.

חיים ילין: אני לא רוצה לשים את זה כהסתייגות כי אני חושב שכן צריך להגיע למשהו שיש פה win-win.

חיים ילין: אני אומר את זה גם לרמ"י, למשרד השיכון ולכולם.

חיים ילין: בסוף פיצול הדירות – מה שצריך לעשות זה לייצר עוד יחידות דיור להשכרה לאנשים שנזקקים לזה בכל מיני מקומות במדינת ישראל.

חיים ילין: זו מטרת החוק, אין פה שום דבר אחר.

חיים ילין: אין שאנשים צריכים להתעשר או לא להתעשר.

חיים ילין: אני מזכיר לכולם, אני מודה לזה שגם המיסוי ירד, שכל מי שיעשה את הפיצול יצטרך לשים ממ"ד.

חיים ילין: ממ"ד זה 150,000 שקל.

<קריאות: לא, הוא לא חייב.

<קריאות: זה כלול בניסוח.

<קריאות: כנראה גם את זה הוא לא יעשה.

<קריאות: הוא חייב גישה לממ"ד.

<קריאות: תלוי איפה.

חיים ילין: אני חייב להגיד לכם משהו.

חיים ילין: פיקוד העורף, את מאשרת את זה?

<קלרית גרבל: תקראו את סעיף 8 הרלוונטי.

חיים ילין: אם את מאשרת את זה פתרנו את הבעיה בכל עזה, בכל סוריה, בכל לבנון ובכל מקום.

<קלרית גרבל: אין פטור מממ"ד.

<קריאה: יש פה הוראה שיחולו הוראות מיוחדות.

חיים ילין: חברים יקרים, יצטרכו לבנות ממ"ד - 150,000 שקל.

<קריאה: או לדאוג לגישה לממ"ד.

חיים ילין: כן, ואז אנחנו צריכים עוד חדר לידות כי כנראה יהיו הרבה מאוד לידות שם מעורבבות.

חיים ילין: מה קרה לכם?

חיים ילין: תגידו, מאיפה באתם?

חיים ילין: רחל, מה זה גישה?

חיים ילין: גישה זה ששתי משפחות קופצות לאותו ממ"ד.

חיים ילין: זה הגישה.

רחל עזריה: בסדר, בזמן מלחמה.

רחל עזריה: אוקי, נחזור לדיון העיקרי.

חיים ילין: אגב, זה חלק מהדיון.

חיים ילין: כי אם מישהו חושב שאפשר לפצל דירה באזורים מסוימים ולשים 45 מטר בלי ממ"ד, וכשאת אומרת גישה, גישה זה בין 10 ל-15 שניות, אני לא יודע.

חיים ילין: במרכז כשיש חצי דקה, אני אומר אפשר לאכול צהריים גם.

חיים ילין: אבל יש אזורים שבכלל אין מה לעשות עם זה.

חיים ילין: אם אין הצבעות היום אז אני - - -

רחל עזריה: כן, בסדר גמור.

רחל עזריה: אנחנו נעבור להקראה.

רחל עזריה: בואו נעשה את ההקראה ואחר כך נשמע התייחסויות.

<תומר רוזנר: אנחנו נקריא את הצעת החוק בנוסח המעודכן.

<תומר רוזנר: הנוסח הוא מה-4.7.

<תומר רוזנר: העדכונים שמופיעים פה זה גם הדברים שדיברנו עליהם בפעם הקודמת.

<תומר רוזנר: כפי שאמרה יושבת-ראש הוועדה, יש לנו את העדכון שנוסף בנושא היטל ההשבחה, ועדכון נוסף שלא דובר בו זה דחיית התחילה של החוק בשלושה חודשים כדי לאפשר לרשויות המקומיות לגבש את המדיניות שלהן.

<תומר רוזנר: כפי שאמרנו, יש פה אפשרות של הרשות המקומית לגבש מדיניות באיזה אזורים היא רוצה לאפשר ובאיזה לא.

<תומר רוזנר: לכן, יש צורך בדחייה של שלושה חודשים כדי לאפשר לה לגבש את המדיניות הזו.

<תומר רוזנר: אני מציע שגלעד יקריא לנו את כל נוסח ההצעה.

<גלעד קרן: "הצעת חוק התכנון והבנייה ( תיקון מס'...)" - ייקבע בהמשך - "... (הוראת שעה), התשע"ז-2017 תיקון סעיף 147 – הוראת שעה 1.

<גלעד קרן: בתקופה של חמש שנים מיום..." - זה צריך להיות מיום תחילתו של חוק זה –"...

<גלעד קרן: יקראו את סעיף 147 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965‏ , כך שאחרי סעיף קטן (ט) יבוא: "(י) (1) ועדה מקומית תיתן הקלה לתוספת דירות למגורים במגרש מהמספר המרבי של דירות המגורים המותר לבנייה על מגרש על פי הוראות התכנית החלה על המגרש, בדרך של פיצול דירה קיימת לדירה אחת נוספת, אף אם נקבע בתכנית כי סטייה מהוראות התכנית כאמור לעניין זה תהיה סטייה ניכרת, בהתקיים כל אלה: (א) הדירה שלגביה מתבקשת ההקלה היא דירה צמודת קרקע; (ב) שטחה של הדירה שלגביה מתבקשת ההקלה לא יפחת מ-120 מ"ר; (ג) שטחה של כל דירת מגורים שתיווסף, מעבר למותר לפי תכנית, לא יפחת מ-45 מ"ר והיא תכלול מטבח, שירותים וכניסה נפרדים; (ד) התכנית כאמור נכנסה לתוקף לפני יום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011); (ה) במועד הגשתה, הבקשה אינה חורגת מהמגבלה שנקבעה בהחלטת הוועדה המקומית כאמור בפסקה (2), ככל שנקבעה; לא החליטה הוועדה המקומית כאמור בפסקה (2), תינתן ההקלה אם לא הוכח להנחת דעתה של הוועדה המקומית, לפי חוות דעת מהנדס הוועדה שהוצגה לפניה, אם הוצגה חוות דעת כאמור, כי מוסדות הציבור, השטחים הפתוחים, התשתיות ושטחי החניה אינם נותנים מענה לצרכים הנובעים מהגדלת מספר דירות המגורים; (ו) לא הוגשה התנגדות לבקשה להקלה לפי סעיף 149, ואם הוגשה התנגדות כאמור – הוכח להנחת דעתה של הוועדה המקומית כי אין במתן הקלה לפי סעיף קטן זה כדי לגרום לפגיעה בלתי סבירה במי שהגיש התנגדות כאמור.

<גלעד קרן: (2) ועדה מקומית רשאית לקבוע, לאחר שקיבלה חוות דעת בכתב של מהנדס הוועדה, את מספר דירות המגורים המרבי שפיצולן יותר לפי הוראות סעיף קטן זה בתחום מרחב התכנון שלה כולו או חלקו, וזאת בהתחשב במוסדות הציבור, השטחים הפתוחים, התשתיות ושטחי החניה הקיימים בכל אזור במרחב התכנון, ובלבד שמספרן לא יפחת מ- 20% ממספר הבתים צמודי הקרקע שבתחומה; החלטה כאמור שקבעה ועדה מקומית תפורסם באתר האינטרנט שלה והודעה על כך תפורסם בעיתון; הרואה את עצמו נפגע על ידי החלטה כאמור שקבעה ועדה מקומית, רשאי לערור לוועדת הערר בתוך שלושים ימים מיום פרסומה.

<גלעד קרן: (3) הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על ישוב שנקבעה לגביו מגבלה על היקף יחידות הדיור בתכנית מתאר ארצית משולבת לבניה, פיתוח ולשימור (תמ"א 35), כנוסחה ביום הגשת הבקשה.

<גלעד קרן: " בהקשר הזה אמרנו שנמשיך לדון בהקשר של המושבים והקיבוצים.

<גלעד קרן: " (4) דירת מגורים שנוספה בשל ההקלה תשמש להשכרה בלבד או למגורי קרוב, כהגדרתו בתוספת השלישית; החליטה הוועדה המקומית על מתן ההקלה, לא יינתן היתר אלא אם נרשמה הערה, לבקשת יושב ראש הועדה המקומית, שלפיה יעוד יחידת הדיור נשוא ההקלה הוא לשכירות בלבד.

<גלעד קרן: (5) ניתנה הקלה לתוספת דירות למגורים מהמספר המרבי של דירות המגורים המותר לבנייה על מגרש לפי סעיף קטן (א), תופחת תוספת זו משיעור תוספת דירות המגורים שיש לתת לפי סעיף קטן זה; (6) תוספת דירות מגורים שניתנה בהקלה לפי סעיף קטן זה תופחת משיעור תוספת דירות המגורים המרבי שאפשר לתת לפי הוראות סעיף זה; (7) היתה בקשת ההקלה לפי סעיף קטן זה לתוספת דירת מגורים ששטחה אינו עולה על 60 מ"ר, לא יותנה מתן הקלה בהקמת מקומות חניה נוספים במספר הנדרש לפי דין בתחום המגרש נושא ההקלה, כולם או חלקם, ואולם הוועדה המקומית רשאית לחייב את מבקש ההקלה להשתתף בהתקנת מקום חניה אחד בחניון ציבורי באזור הנכס נושא ההיתר, בסכום שיקבע שמאי מטעם מוסד התכנון ויחולו לעניין זה הוראת סעיף 158א3 בשינויים המחויבים.

<גלעד קרן: (7א) על אף האמור בסעיף 145, החזרת הדירה הקיימת למצב בו היתה ערב פיצולה לא תהיה טעונה היתר, ובלבד שהודעה על פעולה כאמור תימסר לרשות הרישוי.

<גלעד קרן: (7ב) על אף האמור בתוספת השלישית, על השבחה במקרקעין בשל מתן הקלה כאמור בסעיף קטן זה תחול חובת תשלום היטל השבחה בשיעור של שלושים וארבעה אחוזים מההשבחה (בפסקה זו – היטל מופחת); מחצית ההיטל המופחת תשולם בעת קבלת ההיתר שלא ניתן היה לתיתו אלמלא מתן ההקלה ויתרת ההיטל המופחת תשולם בעת מימוש זכויות במקרקעין כמשמעותו בפסקה (3) להגדרה "מימוש זכויות" בתוספת השלישית, לאחר מתן ההקלה.

<גלעד קרן: (8) נדרשה על פי דין הקמתו של מרחב מוגן בדירת המגורים שנוספה בשל ההקלה, יחולו על הקמתו הוראות מיוחדות כפי שקבעה רשות מוסמכת, כהגדרתה בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א–1951, בתוך 90 ימים מיום תחילתו של חוק התכנון והבניה..."

<תומר רוזנר: במקרה הזה זה יהיה מיום פרסומו.

<גלעד קרן: כי אנחנו דוחים את התחילה בשלושה חודשים.

<גלעד קרן: "...

<גלעד קרן: לא נקבעו הוראות מיוחדות כאמור, לא יותנה מתן הקלה כאמור בסעיף קטן זה בהקמת מרחב מוגן בדירת המגורים שנוספה בשל ההקלה.

<גלעד קרן: (9) בסעיף קטן זה – "דירה צמודת קרקע" – דירה על מגרש שלפי ייעודו מיועד לבניית 4 דירות לדונם לכל היותר, ואשר מעל או מתחת לכל אחת מהן אין דירה נוספת; "דירת מגורים" – מערכת חדרים או תאים שנועדה לשמש יחידה שלמה ונפרדת למגורים בלבד; "שטח דירת מגורים" – השטח הכולל המותר לבנייה של דירת מגורים, לרבות שטחו של מרחב מוגן.

<גלעד קרן: דיווח לשר ולכנסת 2. (א) ועדה מקומית שהוראות חוק זה חלות על מרחב התכנון שלה, תדווח לשר האוצר, לפי דרישתו, על יישומו של חוק זה, ובכלל זה על מספר בקשות ההקלה שהוגשו לה לפי הוראות חוק זה ומספר הבקשות כאמור שאושרו.

<גלעד קרן: (ב) שר האוצר ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, מדי שנה (בסעיף זה – תקופת הדיווח) החל מיום פרסומו של חוק זה, על יישום הוראות חוק זה, ובכלל זה על מספר בקשות ההקלה שהוגשו לכל ועדה מקומית בתקופת הדיווח ומספר הבקשות כאמור שאושרו.

<גלעד קרן: תחילה 3.

<גלעד קרן: תחילתו של חוק זה 3 חודשים מיום פרסומו.

<גלעד קרן: "

<תומר רוזנר: יש נקודה אחת שצריך להוסיף שלא דיברנו עליה עד כה והיא נושא מניעת שימוש חורג ביחידות האלה.

<תומר רוזנר: נצטרך להוסיף הוראה שלא ניתן יהיה לאשר שימוש חורג ביחידות האלה כך שלא ייווצר מצב שבו ישתמשו בהן למטרת משרדים או דברים כאלה.

רחל עזריה: אוקי, בסדר גמור.

רחל עזריה: התייחסויות?

רחל עזריה: הערות?

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<יהודה זמרת: יהודה זמרת, משרד הפנים.

<יהודה זמרת: אעבור על הערה שהיתה פעם בעבר ולא נפתרה.

<יהודה זמרת: בסעיף י(1)(ה) כתוב כך: "תינתן ההקלה אם לא הוכח להנחת דעתה של הוועדה המקומית, לפי חוות דעת מהנדס הוועדה שהוצגה לפניה, אם הוצגה חוות דעת כאמור.

<יהודה זמרת: ".

<יהודה זמרת: יש פה קצת פרדוקס.

<יהודה זמרת: כי אם אומרים שתוצג חוות דעת, אז צריכה להיות מוצגת.

<יהודה זמרת: אבל אם רק הוצגה בפניה, זה כאילו אקראי לחלוטין.

<יהודה זמרת: עוד פעם, זה גם סוגיה מהותית שדנו עליה אז.

<יהודה זמרת: אמרנו: צריכים חוות דעת.

<יהודה זמרת: אני גם לא מבין.

<יהודה זמרת: מה, רוצים שבלי חוות דעת יגידו לו: אין חוות דעת מקצועית, אבל אין לך מספיק שטחי ציבור?

<יהודה זמרת: על בסיס מה?

<יהודה זמרת: יש מחלוקת.

<יהודה זמרת: איך הוועדה אמורה להחליט את זה בלי חוות דעת?

<יהודה זמרת: למה להעביר?

<כרמית יוליס: למה להעביר את הנטל עליו ולא לבקש את זה ממנו מראש?

<כרמית יוליס: זה הרבה יותר נכון שתחול עליו חובה להגיש חוות דעת בהקשרים האלה.

רחל עזריה: על מי?

<כרמית יוליס: של המהנדס.

<כרמית יוליס: זה הרי עלה פה בדיונים קודמים.

<כרמית יוליס: הנוסח הזה בכלל עבר הרבה מאוד שינויים לאורך הזמן והם היו בסופו של יום - - -

רחל עזריה: זה בסדר, זה מה שהכנסת אמורה לעשות.

<כרמית יוליס: זה לא הצעה ממשלתית, ברור שזה מה שהכנסת אמורה לעשות.

רחל עזריה: בסדר, זה הרבה פעמים קורה כך.

רחל עזריה: זה מה שוועדה אמורה לעשות.

<תומר רוזנר: זה הפשרה שהיתה.

<תומר רוזנר: בגלל זה נתנו להם את האזורים - - -

<כרמית יוליס: אני שמחה לשמוע את זה מיהודה.

<כרמית יוליס: אני גם רציתי להעלות את זה שוב בדיון.

רחל עזריה: החלק שאתם מדברים עליו היה לפני או אחרי שהוגדר שרק 20%?

<תומר רוזנר: לא, זה היה חלק מהפשרה ש - - -

<יהודה זמרת: אני לא יודע, אני רק מנסה להסביר כי בפרקטיקה אני צריך להסביר מה החוק אומר.

<יהודה זמרת: זה נורא נחמד - הפשרה.

<יהודה זמרת: אני רק מנסה להסביר למהנדס.

<יהודה זמרת: האם המהנדס אמור להגיש חוות דעת או לא?

רחל עזריה: זה לא מאוד נחמד - הפשרה, ובדיון זה לא עבר אלף שינויים.

רחל עזריה: זה חלק מהעבודה שלנו פה.

רחל עזריה: הוועדה סברה שזו הפשרה הנכונה.

רחל עזריה: אתה חושב אחרת, זה בסדר גמור.

רחל עזריה: אני מבקשת שתציג את זה ותשמור על זה מאוד מקצועי, בבקשה.

<יהודה זמרת: מאוד מקצועי כי אני לא מבין למה זה לא מקצועי.

<יהודה זמרת: אני רק בא ואומר כי באים אליי: התפשרת - אז אני מבין.

<יהודה זמרת: אני בא ואומר, תפקידי זה להסביר כי בסוף צריכים להפעיל את זה.

<יהודה זמרת: אנחנו באנו ואמרנו, וההצעה במקור גם אמרה, שיש חוות דעת.

<יהודה זמרת: הוועדה לא יכולה לקבוע שאין שטחי מספיק ציבור ולהגיד: אני לא אתן את ההקלה בלי חוות דעת מקצועית.

<יהודה זמרת: איך היא החליטה את זה?

<תומר רוזנר: היא לא יכולה לעשות את זה, זה בדיוק העניין.

<תומר רוזנר: אם לא תהיה חוות דעת היא לא יכולה לעשות את זה.

<תומר רוזנר: אם לא הוצגה אז היא לא יכולה לקבוע שאין מספיק מקומות חניה, ואז היא חייבת לתת.

<תומר רוזנר: אין הוראה שאומרת - - -

<יהודה זמרת: אנחנו באמת מנסים למקצע את ההליך הזה שיהיה הליך מקצועי.

<יהודה זמרת: מה אנחנו עושים פה כרגע?

<יהודה זמרת: אנחנו אומרים: אם הוצגה בפניה.

<יהודה זמרת: אבל הבעיה שלנו שאנחנו רוצים שתהיה חוות דעת.

<יהודה זמרת: הרי בסופו של דבר של יום רוצים שיהיה הליך מקצועי של קבלת החלטות.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אבל אם אין, אז הוא חייב לאשר.

רחל עזריה: אז מה הבעיה?

רחל עזריה: אנחנו לא רוצים שיהיו מהלכים שיימנעו.

<יהודה זמרת: את יודעת את הנתונים?

רחל עזריה: זה לא הפעם הראשונה שמנסים לעשות מהלך של פיצול דירות.

רחל עזריה: המהלכים הקודמים נכתבו ונשארו אות מתה.

רחל עזריה: זה לא הפעם הראשונה בוועדה, אחד הדברים הכי חשובים בוועדה בעיניי זה שהחוקים שאנחנו מחוקקים יהפכו להיות אמיתיים, לגשר בין הפער בין החוק היבש לבין המציאות.

רחל עזריה: אני גם סיפרתי לא פעם את הסיפור של השכונה שבה אני גרה.

רחל עזריה: אנחנו חייבים לגשר את הפער הזה.

רחל עזריה: לכן, בחוק הזה הוספנו עוגנים במשא-ומתן עם מרכז השלטון המקומי והרשויות המקומיות שאני חייבת לומר שאני חושבת שהיתה בסופו של דבר פה שותפות ומערכת יחסים מוצלחת ומשא-ומתן פורה.

רחל עזריה: לכן, אנחנו חיפשנו את הדרך, מצד אחד, לא לכפות על השלטון המקומי ולאפשר להם את קבלת ההחלטות.

רחל עזריה: מצד שני, לא לייצר מצב שהחוק הזה פשוט לא קורה.

רחל עזריה: הסעיף הזה - פה זה בא לידי ביטוי בנוסף לסעיף על ה-20%, כשהשלטון המקומי מחליט מה יהיה ה-20% מראש, איפה זה יקוים, ואז לא חל העניין הזה.

<יהודה זמרת: ברור שאם כתבו את ה-20%, אם קבעו אותו שם, זה לפי חוות דעת המהנדס.

<יהודה זמרת: שם יש חוות דעת, יש הליך.

<יהודה זמרת: אנחנו אומרים שאנחנו רוצים שההליך רק יהיה מקצועי, זה הכול.

<יהודה זמרת: לא אומרים: תקבלו החלטה.

<יהודה זמרת: הרי מה באו ואמרו בשלב מסוים?

<יהודה זמרת: אנחנו רוצים שמישהו יציג מסד נתונים לקבלת ההחלטות.

<יהודה זמרת: זה דרישה אלמנטרית.

<יהודה זמרת: אז מה אומרת הכנסת?

<יהודה זמרת: שלא תוצג.

<כרמית יוליס: הסעיף הזה רלוונטי כשאין החלטה.

<כרמית יוליס: צריך להבין שסעיף (ה) וסעיף (2) מתכתבים אחד עם השני.

<כרמית יוליס: בסעיף (2) באמת קובעים את השיעור.

<כרמית יוליס: נניח שפה קובעים שזה לא יעלה על 30%, ואז סעיף (ה) אומר מה קורה כשלא היתה החלטה כזו לפי סעיף (2).

<כרמית יוליס: הקושי שיהודה מעלה, ואני לגמרי מצטרפת אליו, הוא שלכאורה במצב הזה אין שום מסד מקצועי שעומד בפני הוועדה, וזה רק אם המהנדס הניח לה חוות דעת.

<כרמית יוליס: השאלה היא מי מבקש ממנו להניח, למה שהוא לא תמיד יניח.

<כרמית יוליס: זה דברים שהם מאוד רלוונטיים לקבלת ההקלה.

<תומר רוזנר: עד כמה שידוע לנו הוא חלק מרשות הרישוי.

<כרמית יוליס: בסדר, אבל הנוסח פה מכוון לזה שהוא לגמרי יכול גם לא להציג חוות דעת ואז תחול חובה.

<כרמית יוליס: זה לא נראה לנו.

<יהודה זמרת: אנחנו גם רצינו חוות דעת בכתב שאפשר יהיה לתקוף אותה.

<יהודה זמרת: הרי אתה לא רוצה אמירות בעל-פה שהאזרח אחר כך לא יכול לתקוף אותן.

<יהודה זמרת: בסדר.

<יהודה זמרת: אבל רצינו שיהיה מסד, שגם התושב ידע מה מצבו וגם - - -

<תומר רוזנר: אם הוגשה בכתב.

<תומר רוזנר: בהחלט הערה נכונה.

רחל עזריה: מה?

רחל עזריה: להוסיף בכתב.

<תומר רוזנר: בהחלט.

רחל עזריה: אני חושבת שהעניין העקרוני הובהר.

רחל עזריה: אני חושבת שזה יותר חוסר נוחות הגדרתי או נוסחי.

רחל עזריה: אם יש לכם איזושהי הצעה לנוסח שפותרת את חוסר הנוחות הזו, אנחנו נשמח לשמוע את זה.

רחל עזריה: לא, זה לא יהיה כי אז אתם מבינים שלא יהיה פיצול דירות.

<כרמית יוליס: למה?

<כרמית יוליס: אם הוא גורם מקצועי בוועדה - - -

<גלעד קרן: - - - שאם הוא לא מגיש חוות דעת אז לא יתנו פיצול.

רחל עזריה: אז הוא לא יגיש ואז לא יהיה פיצול.

<כרמית יוליס: - - -, זה חובה שלו להגיש.

<יהודה זמרת: בזמנו אמרנו שיחכו לו 20 יום.

<יהודה זמרת: לא מגיש, יקבלו החלטה בלי חוות דעת.

רחל עזריה: די, מספיק.

רחל עזריה: אז בשביל מה?

<יהודה זמרת: למה?

<יהודה זמרת: כי בסופו של יום - - -

רחל עזריה: נו, אז גם אתה מסכים שבסוף זה יהיה בלי.

רחל עזריה: אז מה?

<יהודה זמרת: לא, אבל אני רציתי.

<יהודה זמרת: בשלב מסוים אתה רוצה למקצע את ההליך.

רחל עזריה: אנחנו נעשה עכשיו הפסקה של עשר דקות ונחזור לדיון בשעה 09:46, תודה.

רחל עזריה: אני מחדשת את הדיון.

רחל עזריה: הערות נוספות להקראה?

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<יהודה זמרת: הסעיף של השכירות – דירת מגורים שנוספה בשל ההקלה תשמש להשכרה בלבד.

<יהודה זמרת: העלינו את זה כבר בדיון הקודם.

<יהודה זמרת: השכרה בלבד יכולה גם להיות ל-49 שנה.

<יהודה זמרת: המונח "שכירות" הוא רחב.

<יהודה זמרת: אם הכוונה פה באמת להביא לשוק שכירות אמיתי אז צריך לקצוב תקופה לשכירות קצרה, אחרת אין שום בעיה: קח 999, 49, 26.

<יהודה זמרת: זה לא שוק שכירות אמיתי.

<תומר רוזנר: יש פתרון לזה.

<תומר רוזנר: הפתרון הוא שלפי התוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה, וכיוון שפה יהיה היטל השבחה, כדי להימנע מהיטל השבחה יצטרכו להשכיר לפחות מעשר שנים כי שכירות שהיא ארוכה מעשר שנים טעונה רישום בפנקסי המקרקעין.

<תומר רוזנר: ולכן, היא תחויב בהיטל השבחה.

<תומר רוזנר: שכירות שהיא קצרה מעשר שנים לא טעונה רישום בפנקסי המקרקעין, ולכן לא יצטרכו.

<תומר רוזנר: ולכן, זה לא תיחשב העברת זכויות במקרקעין, ולכן לא יצטרכו לשלם עבורה היטל השבחה.

<תומר רוזנר: ולכן, יש להניח שהשוק יתנהל כך שכדי לא לשלם היטל השבחה ולדחות את תשלומו יעשו את השכירות לתקופות קצרות.

<יהודה זמרת: תכתבו השכרה לפחות מעשר שנים.

<יהודה זמרת: הם ישלמו היטל השבחה.

<יהודה זמרת: הרי היטל השבחה כבר נפתר בסעיף אחר, בהיטל השבחה מופחת.

<יהודה זמרת: בכל מקרה, אני משכיר את הדירה ל-49 שנה ומקבל פטור.

<יהודה זמרת: זה לא היתה הכוונה.

<יהודה זמרת: הכוונה היתה ליצור פה - - -

רחל עזריה: יש שאלה עקרונית האם בחוק אתה כותב את הפתרון למי שמנסה להפר את החוק או שאתה אומר:

רחל עזריה: אני לא כותב בחקיקה הראשית מה הפתרון למי שמנסה לעקוף.

<יהודה זמרת: בהמשך כתוב שצריך לרשום הערת אזהרה שלפיה יעוד יחידות הדיור נשוא ההקלה ולשכירות בלבד.

<יהודה זמרת: אבל אם לא קובעים שזה שוק שכירות מתחלף, והכוונה שזה לא יהיה מה שנקרא 49 ועוד 49, אנחנו בעצם לוקחים את כל המטרה הזו שהיתה ליצור שוק שכירות וליצור עתודות - - -

רחל עזריה: כי אתה מניח שאנשים יעשו פולישטיק.

<יהודה זמרת: לא, כי יש מטרה ותכלית לחקיקה הזו.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אני לא בטוחה שאנחנו צריכים בחוק להניח שאנשים יעשו לעשר שנים, ואז לעשות לעוד עשר שנים, ואז עוד עשר שנים.

<יהודה זמרת: ברור לי.

<יהודה זמרת: בשלב מסוים הרי צריך גם לזכור את הפטור מהיטל השבחה, אני קצת מקשר.

<יהודה זמרת: כי הפטור מהיטל השבחה ניתן כי אנחנו רוצים לעודד את השכירות.

<יהודה זמרת: אם בן-אדם השכיר ל-49 ועוד 49, ועל ההעברה הזו של 99 - 100 שנה הוא יקבל פטור מהיטל השבחה, זו היתה הכוונה?

רחל עזריה: לא, הוא לא מקבל.

<יהודה זמרת: הפסקה אומרת שזה יהיה מימוש והוא יצטרך לשלם היטל השבחה.

<יהודה זמרת: אבל היטל השבחה מופחת.

רחל עזריה: שמעתי, אני לא מקבלת את העניין הזה שזה צריך להיות עשר שנים, עשר שנים.

רחל עזריה: אני חושבת שזה להניח שאנשים הם עבריינים.

רחל עזריה: אני לא חושבת שבחקיקה - - -

<כרמית יוליס: הם לא עבריינים - - -

רחל עזריה: סליחה, חברים.

רחל עזריה: אני לא חושבת שהחקיקה שלנו צריכה להיות כתובה מתוך הנחה שעם ישראל הוא עבריין.

רחל עזריה: אנחנו אמרנו שזה לשכירות.

רחל עזריה: אין לנו דרך לאכוף את זה גם ככה.

רחל עזריה: אני מציעה שאנחנו נשאיר את זה ככה.

רחל עזריה: לומר שזה עשר שנים, מי שירצה עשר שנים ואז לעשות עוד עשר שנים, מי שירצה 49 – תעזבו את זה.

רחל עזריה: באמת, תעזבו את זה.

רחל עזריה: המטרה היא לא רק לייצר דירות לשכירות.

רחל עזריה: זה לא התחיל משכירות.

רחל עזריה: זה היתה תוספת של חבר כנסת בהמשך.

רחל עזריה: אני עוצרת את זה כאן.

רחל עזריה: עוד הערות נוספות?

רחל עזריה: בבקשה.

<יהודה זמרת: כן.

<יהודה זמרת: או למגורי הקרוב.

<יהודה זמרת: מגורי הקרוב – מה זה "תשמש"?

<יהודה זמרת: ההשכרה היא סוג של זכות קניין.

<יהודה זמרת: מגורי קרוב – לא ברור באיזה מעמד קניינית.

<תומר רוזנר: תן להם להסדיר ביניהם.

<תומר רוזנר: - - -

<יהודה זמרת: רק תסביר.

<יהודה זמרת: כאילו תשמש להשכרה - - -, גם למכור לו.

<תומר רוזנר: מגורים זה עדיין לא מכירה, עד כמה שידוע.

<יהודה זמרת: כי אם אתה לא כותבים איזה סוג - - -

<יהודה זמרת: ללא העברת בעלות.

<יהודה זמרת: לא אכפת לי איך שתכתוב, רק - - -

רחל עזריה: ללא העברת בעלות, אוקי.

<תומר רוזנר: זה כבר שאלה קניינית, זה לא שאלה תכנונית.

<תומר רוזנר: מה זה עניינך מבחינה תכנונית?

<יהודה זמרת: תסביר לי אתה.

<יהודה זמרת: אתה שם שכירות לידה מגורי קרוב.

<יהודה זמרת: זה שני דברים שהם לא זהים.

רחל עזריה: נכתוב ללא העברת בעלות.

<תומר רוזנר: אפשר לכתוב.

רחל עזריה: בסדר, כן.

<אפרת ברנד: זה צריך אולי לקבל איכשהו ביטוי בהערה כי כרגע כתבתם שתמיד תירשם הערה לשכירות.

<אפרת ברנד: אם זה למגורי קרוב, מה ההסדרה של זה?

<אפרת ברנד: - - - אפשר לכתוב על זה הערה.

רחל עזריה: אוקי, בסדר.

רחל עזריה: נוסיף את זה.

<יהודה זמרת: בסעיף (7א) רק הערה טכנית.

<יהודה זמרת: כתוב שתימסר הודעה.

<יהודה זמרת: דיברנו בזמנו שלא צריך יהיה היתר.

<יהודה זמרת: לא ברור אם ההודעה צריכה להימסר לפני הביצוע של הפעולות, אחרי הביצוע של הפעולות.

<תומר רוזנר: כשמחזירים את המצב לקדמותו באמת לא התייחסנו לשאלה מתי צריך למסור את ההודעה.

רחל עזריה: לא יודעת.

רחל עזריה: מטרת ההודעה כדי שלא יזדקקו להיתר.

רחל עזריה: אז פשוט מודיעים.

<יהודה זמרת: כן, אבל כשאומרים הודעה צריך להגיד עד מתי - - -

<תומר רוזנר: לא, אז אנחנו נכתוב שזה יהיה פטור מהיתר, ואז יש לך את ההוראות של פטור מהיתר ששם אתם יכולים לקבוע הוראות - - -

<אפרת ברנד: זה מה שאני אומרת.

<אפרת ברנד: תימסר לרשות הרישוי בהתאם להוראות ש - - -

<יהודה זמרת: שר האוצר יקבע הוראות לעניין ההודעה ו - - -

<תומר רוזנר: בסדר גמור.

רחל עזריה: אוקי.

רחל עזריה: עוד משהו?

רחל עזריה: בבקשה, הערות נוספות.

<שביט מס: שביט מס, ראש מועצת קדימה-צורן.

<שביט מס: אני מצטער שלא הייתי חלק מכל הדיונים.

<שביט מס: אבל יש איזושהי סוגיה שלי באופן אישי כראש רשות מאוד מטרידה אותי.

<שביט מס: ראשית, ההסדרה של כל נושא הפיצולים מבורכת.

<שביט מס: צריך לזכור שהפיצולים מעבר למימון השוטף, מהמימון המידי, שאנחנו מקבלים, היטלי השבחה שעוזרים לנו בכל מיני דברים אחרים, יוצרת בעיה לחלק גדול מהרשויות ששם נושא הפיצולים ככל הנראה יהיה יותר פופולרי על ידי זה שיש לנו תוספת אוכלוסייה שבגינה אנחנו לא מקבלים שום שיפוי בארנונה.

<שביט מס: המשמעות היא שאנחנו יוצרים לעצמנו הוצאה הרבה הרבה יותר גדולה בשוטף, מה שברשויות מסוימות יכול להביא לקריסה כלכלית.

<שביט מס: השאלה היא איך נותנים לזה פתרון או לא.

<שביט מס: אם לא נותנים לזה פתרון, זה בסדר.

<שביט מס: אבל זה המשמעות של זה.

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: אנחנו כבר דיברנו על מרכז השלטון המקומי, אנחנו כבר אחרי הדיונים.

רחל עזריה: נכון, מירה?

רחל עזריה: אנחנו כבר אחרי הדיונים.

רחל עזריה: יש לכם גוף שמייצג אתכם, דנו בזה.

רחל עזריה: עוד התייחסויות?

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<עמית יפרח: עו"ד עמית יפרח, תנועת המושבים.

<עמית יפרח: אמרת בפתח הדיון שהנושא שלנו עוד יידון בדיונים סגורים אז לא להעלות את זה?

<עמית יפרח: כלומר, הנושא כרגע לא רלוונטי?

רחל עזריה: אין טעם, בסדר?

<עמית יפרח: אוקי.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<אסף זנזורי: אסף זנזורי מהחברה להגנת הטבע.

<אסף זנזורי: אנחנו לא מבינים למה נושא כזה חשוב כמו התמ"א 35 וה - - - אולי האפשרית יידון במועד - - -

רחל עזריה: הוא יידון, זה יחזור לוועדה.

רחל עזריה: פשוט אין מה לדון.

רחל עזריה: עוד אין פתרון, אין מתווים.

רחל עזריה: אנחנו עוד עובדים על זה מול רשות מקרקעי ישראל.

רחל עזריה: יכול להיות גם שלא יהיה פתרון.

רחל עזריה: אבל עשינו כבר כמה דיונים בוועדה, זה לא מתקדם.

רחל עזריה: בואו נראה אם נצליח לייצר משהו ונביא את זה, וכמובן יידון בוועדה ברגע שיהיה מתווה שאפשר להתקדם אתו כמו שבהיטל ההשבחה בסוף לוקחים את זה לדיון מאחורי הקלעים ומנסים להגיע לאיזשהן הסכמות ואז מקיימים דיון רחב יותר, אם יש צורך.

רחל עזריה: זאת אומרת, מציגים אם אנשים רוצים להתייחס.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<מילכה כרמל: מילכה כרמל, מרכז המועצות האזוריות.

<מילכה כרמל: אני רוצה להעיר שזה נושא שהוא קשור לשלטון המקומי במרחב המועצות האזוריות.

<מילכה כרמל: מן הראוי שבדיונים כאלה גם לנו יהיה נציג, דיונים מאחורי הקלעים.

רחל עזריה: אוקי, בסדר.

רחל עזריה: זה לא ממש, זה ברמה הרבה יותר קטנה של הממשלה וכאלה.

רחל עזריה: אבל בסדר אם זה יהיה רלוונטי.

<מילכה כרמל: אבל אתם מביאים את נציגי המושבים לדיונים האלה.

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: זה דיונים פנימיים של הממשלה.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<שחר סולר: בוקר טוב.

<שחר סולר: שחר סולר, הגנת הסביבה.

<שחר סולר: פשוט גם באותו כיוון.

<שחר סולר: בתור ממשלה נשמח להיות שותפים לדיונים האלה.

<שחר סולר: יכולה להיות לזה השלכה משמעותית על נושאים שהם חשובים לנו.

רחל עזריה: כמו מה?

<שחר סולר: מה ההשלכות השליליות שעלולות להיות לזה?

<שחר סולר: פרבור, תוספת נסועה ברכב פרטי, פיזור מזהמים, הצורך בתחבורה ציבורית – דברים כאלה.

<שחר סולר: לכן, צריכים למצוא את המנגנון.

רחל עזריה: אוקי, בסדר.

רחל עזריה: אני מרגישה שהשיקולים האלה ידועים.

רחל עזריה: אחרי עשור במגמה ירוקה אנחנו - - -

<שחר סולר: בסדר.

<שחר סולר: אבל כל אחד, זה בסדר.

<שחר סולר: היום כל אחד מייצג את האינטרסים של הארגון שאליו הוא שייך, וזה בסדר.

רחל עזריה: זה לא ברמת האינטרסים, זה ברמת חיפוש הפתרון.

רחל עזריה: הנושאים האלה לגמרי נמצאים על סדר היום.

רחל עזריה: תנוח דעתך.

<שחר סולר: מה שאני מתכוון - יש לנו היכרות מעמיקה כמו להרבה.

רחל עזריה: אם נראה צורך, נזמין - בסדר גמור.

<שחר סולר: תודה רבה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: אנחנו נסיים את הישיבה.

רחל עזריה: סיימנו הקראה.

רחל עזריה: נשאר נושא אחד פתוח וזה עניין המושבים.

רחל עזריה: כל השאר סגור.

רחל עזריה: עוד מישהו רצה לדבר?

רחל עזריה: לא?

רחל עזריה: בסדר, מצוין.

רחל עזריה: יופי, הישיבה נעולה.

רחל עזריה: תודה רבה.