ועדת המשנה לענייני איו"ש, כנסת 20, פרוטוקול מספר 45, 2017-06-12 09:00

מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל האנשים.

מרדכי יוגב: הישיבה היא פתוחה לפי סעיף 120(ב)(2).

מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל, אני מניח שיהיו עוד אנשים שיצטרפו.

מרדכי יוגב: גם אצלי ראיתי שיש זימון על 10:00, זימון על 9:00, נקווה שנעמוד במשימה.

מרדכי יוגב: במסגרת ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון לענייני יהודה ושומרון, אחד הנושאים שאנחנו נוגעים בו הוא איכות הסביבה.

מרדכי יוגב: חיברנו אליו עוד קצת תתי-נושאים כי הוועדה פה, על עומסיה, אומנם הרחיבה ופתחה למעלה מ-12 ועדות משנה, אבל מאידך צמצמה – כבישים ומעברים, איכות סביבה ואנרגיות, מים וחשמל – כדי שיהיה ביכולתנו לעקוב אחרי הדברים.

מרדכי יוגב: תודה לכל המשתתפים.

מרדכי יוגב: אנחנו בהחלט רואים התקדמויות ואנחנו בהחלט רוצים לראות עוד.

מרדכי יוגב: ובאמת, מטרת הישיבה היא לצמצם את מפגעי איכות הסביבה ביו"ש ומיו"ש, שזה הסמכות שלנו.

מרדכי יוגב: יש נושא של קו התפר שבכוונת יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון – שהוא בחוץ-לארץ, אני ממלא את מקומו עד היום אחר הצהרים שהוא יחזור – חבר הכנסת אבי דיכטר, יחד עם יושב-ראש ועדת הפנים, ואני כבר דוחף את זה שלוש וחצי, ארבע שנים, עוד בתקופת היותה של מירי רגב בוועדה, שתהיה ועדה משותפת של חוץ וביטחון ופנים כדי שנוכל לטפל בבעיות התפר ולרכז יחד בט"פ וביטחון, משטרות משני הצדדים, איכות סביבה משני הצדדים, וכך הלאה, כי למשל לאיכות הסביבה אין גבולות, ומה שמזהם פה פוגע שם, ולהיפך, ועוד דברים אחרים.

מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל לפי הסדר שקבענו לעצמנו.

מרדכי יוגב: היה לנו ריבוי נושאים במעקב בוועדות השונות שנוגעים גם למפגעים בכלל, גם למחצבות, גם לאס"פים, גם לזיהום נחלים, גם לאנרגיות, גם לעתיקות, גם לדברים אחרים.

מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל ישר.

מרדכי יוגב: ביקשנו לראות מיפוי מפת המפגעים ביו"ש.

מרדכי יוגב: מי מכם מציג?

מרדכי יוגב: עדי או בני.

<בני אלבז: אני רוצה להתחיל כי אני צריך לצאת בשעה 09:30.

מרדכי יוגב: ועדי לצורך העניין מחליף אותך כממונה?

<בני אלבז: כן.

<סא"ל עדי שוסטר: אם צריך להשלים, אני אשלים אותו.

<בני אלבז: אני מבקש להתחיל איתי כי אני חייב לצאת ב-9:30 בגלל בעיה אישית.

מרדכי יוגב: ברוך השם.

מרדכי יוגב: ראשית, אני חייב להודות לכם על זה שסוף סוף קיבלנו.

<בני אלבז: תיארתי לי.

מרדכי יוגב: אתה צוחק.

מרדכי יוגב: הנה לפניי סיכום ועדה בדיוק מלפני שנה, תאריך עברי: י"ז בסיוון.

<בני אלבז: מוטי, הגעת ליעד.

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: שנה - אבנים שחקו מים.

מרדכי יוגב: ב-23 ביוני 2016.

מרדכי יוגב: אני אתך, בני.

<בני אלבז: אני אתן כמה רקעים.

<בני אלבז: יש לנו היום ביהודה ושומרון כ-42 אתרים בוערים – בוערים בשטחי B, חלק בדרום מערב רמאללה, חלק באזור שכם, חלק באזור קלקיליה, צופים, מביתא ליד איתמר ועד - - -

מרדכי יוגב: אתה יכול לחלק אותם לשטחי A, B, C?

<בני אלבז: כמעט כולם ב-B, רוב האתרים.

<בני אלבז: אנחנו חשבנו שאם ייפתח אס"פ רימונים, נוכל לסגור את הבעיה של 42 הכפרים האלה כי אין להם אלטרנטיבה, אבל אני מקווה שאס"פ רימונים ייפתח וההתיישבות תיקח את החלק שלה ותוכל להקים שם אתר מחזור, והצד השני, ה-KFW, ייקח את החצי השני – כמו ההחלטה – כי המטרה הייתה לטפל בכל האוכלוסיות באזור.

<בני אלבז: כמו שאתה יודע, היום שני מיליון פלסטינים שופכים באתרים מוסדרים, כאשר עוד 600,000 איש היו אמורים לשפוך באס"פ רימונים, וכרגע הם לא שופכים.

מרדכי יוגב: אס"פ רימונים, הוחלט על ביצועו?

<בני אלבז: הוחלט על חלוקה של האתר לשניים, בגדול.

<רס"ן נעמה גת: הוקפא בשלב זה.

<בני אלבז: ברגע זה מוקפא כי אף אחד לא הגיש בקשה, לא ל-X ולא ל-Y, אבל זו ההחלטה, היא כרגע מוקפאת.

<בני אלבז: אנחנו כמשרד להגנת הסביבה והמינהל האזרחי מובילים הצעת מחליטים.

<בני אלבז: הצעת מחליטים, מוטי, חשוב שתדע אותה וחשוב שתהיה שותף אליה ותתמוך גם כי המטרה שלה בעצם למצוא כספים, למצוא איגום לתקצוב.

<בני אלבז: עשינו ממש רשימה של פרויקטים שצריכים לקדם אותם בתחומי איכות סביבה, חוצי גבולות, כדי ליצור מצב של טיפול במפגעים בתוך יהודה ושומרון, בחוצה גבולות ובין A, B ו-C.

<בני אלבז: מאוד מאוד חשוב, כאשר ההצעה הזאת, היא צריכה לעלות תוך חודש, הערכה שלנו – אלון בטח ירצה להרחיב בנושא אם צריך להרחיב.

<אלון זסק: אם צריך אני ארחיב.

<בני אלבז: ממש מיפינו את כל המפגעים ביהודה ושומרון, כאשר המטרה בסופו של דבר לטפל בכל הנושא.

מרדכי יוגב: זה משהו שבא ב-JWC בסיכום הפלסטיני?

<בני אלבז: לא.

<בני אלבז: לא.

<בני אלבז: זה יוזמה של השר להגנת הסביבה, ראש המינהל האזרחי, המערכת שלנו, אנחנו דחפנו אותה כמטרה באמת לטפל ולמצוא תקצוב - -

מרדכי יוגב: אני בעד.

<בני אלבז: - - לכל מיני גורמים ולהתקדם בנושא.

<בני אלבז: דבר שני, 42 האתרים האלה עלו לקרן הניקיון אצלנו כדי לממן עליהם שינוע לשלוש שנים כדי לפתור את הבעיה, להעביר אותם לזהרת פינג'ן, אתר באזור ג'נין שהיום קולט כ-1,100 טון מהפלסטינים.

<בני אלבז: המטרה היא גם את ה-42 כפרים האלה לממן כי אתה יודע שהחתך הסוציואקונומי של הפלסטינים שם מאוד מאוד נמוך – לא צריך להרחיב על התל"ג, על ה-2,300 דולר לשנה, כשאצלנו 39,000 דולר – המטרה שלהם באמת קודם כול זה לחיות ולא להשקיע בתשתיות.

<בני אלבז: אנחנו רוצים להוביל את זה, הובלנו את זה מול עיריית אל-בירה, כמו שאתה מכיר, שלוש שנים מימנו כ-10 מיליון שקלים לעיריית אל-בירה על העברה לזהרת פינג'ן ואחרי שלוש שנים הם התחייבו, היום הם מעבירים בכוחות עצמם את הפסולת על חשבונם.

<בני אלבז: אותו דבר עשינו עם 22 כפרים פלסטינים באזור עוטף ירושלים, קלנדיה וכל האזור הזה.

<בני אלבז: היום מעבירים לזהרת פינג'ן במימון שלנו – ענתות וכל הכיוון הזה – עם סגירת אבו-דיס.

<בני אלבז: אנחנו העלינו את זה לקרן הניקיון, אני מקווה שבקרן הניקיון יאשרו לנו את 42 הכפרים האלה, וככה נוריד את כל השרפות לשלוש שנים הבאות, כמובן עם התחייבות של הכפרים מסביב איך לטפל בזה.

<בני אלבז: אני רוצה להעביר לך דיווח על הנושא של כוכב יאיר.

<בני אלבז: כוכב יאיר, אתה יודע שיש שם כוכב יאיר צור יגאל – מי כמוך יודע כמח"ט אפרים, כל המובלעת שישנה שם כשאתה נכנס מאייל, אתה נכנס למובלעת עד המחסום של צופים – זה מובלעת יו"ש, בעצם יכולים להיכנס באופן חופשי לתוך המובלעת הזאת מישראל, אין איזה מעבר, זו מין מובלעת פנימית כזאת, המעבר בעצם הוא רק בצופים, ובטח אתה היית מאדריכלי המובלעת הזאת, אני מתאר לי בזמנו כמח"ט.

<בני אלבז: המקרה של כוכב יאיר, השבוע היינו שם בסיור ואני אציג את המקרה, שיהיה לך רקע וחשוב שגם יעבור פה.

<בני אלבז: המקרה התחיל בבעיה ביטחונית כי הם ראו שם חקלאים שעובדים מול הגדר שלהם, חקלאים פלסטינים שבאו לעבד, אחר כך זה לא הלך הנושא הביטחוני אז זה עבר לנושא קרקעות.

<בני אלבז: הם הלכו לבג"ץ, הם הלכו למחוזי, הייתה שם טענה שהם רצו את האדמות, אולי להרחיב את היישוב.

<בני אלבז: בסופו של דבר ב-20 במאי, החלטה של בית-המשפט הייתה לדחות את הטענות ושהאדמה שם היא בעצם פלסטינית.

<בני אלבז: הטענות שלהם, שנשפכה שם פסולת מכל מיני מינים בתקופה האחרונה.

<בני אלבז: אנחנו עשינו דיגומים במקום ובדקנו בשני דיגומים, דיגומים איכותיים ודיגומים מחמירים, גם של מי תהום וגם בקרבה לבתים, ולא מצאנו שום ממצא.

<בני אלבז: בכל זאת היינו בסיור שם, ואמרתי להם: חבר'ה, אנחנו כיוצא מהכלל – בוא נגיד שהמטרה שלי הייתה לתת רוגע לתושבים - שתי משאיות שלי ייכנסו וינקו את כל הפסולת שישנה באזור המרחב הזה.

<בני אלבז: ראינו כמה חתיכות של זפת, כל מיני דברים קטנים.

<בני אלבז: אנחנו ננקה ונבריק את המקום.

מרדכי יוגב: איך שתי מחצבות יכולות לעשות עבודה?

מרדכי יוגב: הרי נכנסות לשם עשרות משאיות ביום.

<בני אלבז: אני אתן לך רקע עד הסוף.

<בני אלבז: נכנסו אדמת גן, אדמת עפר, אבל כמו שאתה יודע, באדמת עפר תמיד יש גם טיפה פסולת בניין – פה חתיכת זפת, עוד משהו קטן שהגיע, אפילו חתיכת אסבסט קטנה הראו לי שיצאה מתוך זה.

<בני אלבז: אני הודעתי לקבלן שהוא לא ממשיך בעבודות, אף משאית לא נכנסת עד שהמקום לא נקי איך שאני רוצה.

<בני אלבז: ביקשתי מהתושבים שיביאו לי מיפוי איפה הם רוצים שאנחנו ננקה מעל פני השטח, אנחנו ננקה את המקום מעל פני השטח, אני מדגיש ומציין, כי המטרה באמת לתת הרגשה לתושבים.

<בני אלבז: אני גם הסברתי לתושבים שכל הפלסטינים שמגיעים שם לאזור, למובלעת הזאת, עוברים בידוק מכל הבחינות.

<בני אלבז: מערכות שלמות של מדינות תורמות מעבירות שם צנרת ומערכת שלמה של עבודה חקלאית.

<בני אלבז: יש שם ממש עבודה שמתבצעת בנושא גויאבות, אבוקדו, מערכת שלמה של השקעה בחקלאות, כאשר אנחנו נבדוק ואנחנו נחדד לקבלן שברגע שנראה משאית שמגיעה עם חומר שהוא לא חומר אדמה, או אדמת עפר, אנחנו נפסיק את העבודות מידית.

<בני אלבז: אנחנו מיום ראשון זה הפסקנו את העבודות שם עד לניקוי המקום על-ידי הקבלן ועל-ידי החקלאים במקום.

<בני אלבז: אנחנו לא ניתן להמשיך את העבודות עד שאנחנו לא נראה שהעסק שם עובד ונקי, זו ההתחייבות שלי לתושבים לנקות מעל הקרקע את כל מה שהם חושבים.

<בני אלבז: אנחנו ננקה, למרות שאני אומר עוד פעם – אני לא רואה פה כמעט שום חומר שצריך הרבה לנקות אבל אנחנו ננקה כדי לתת הרגשה טובה למערכת.

<בני אלבז: זה בנושא כוכב יאיר.

מרדכי יוגב: למעשה, מי שמכניסים שם זה מתוך קו ירוק.

<בני אלבז: מתוך הקו הירוק.

מרדכי יוגב: לתוך יהודה ושומרון.

<בני אלבז: אדמת גן.

מרדכי יוגב: יש להם רישיון בכלל?

<בני אלבז: הם יכולים להכניס אדמת גן, היא לא נחשבת כפסולת.

<בני אלבז: אבל אתה יודע, אלה קבלנים.

<בני אלבז: כל פעם בא מישהו, זורק משהו.

<בני אלבז: בגלל זה עצרתי את העבודות מיום ראשון, לא מגיעות משאיות לשם עד שאני לא אראה את המקום נקי.

<בני אלבז: מה זה נקי?

<בני אלבז: אני אפילו לא רוצה חתיכת זפת על הרצפה, כלום.

מרדכי יוגב: והבעלים של הקרקע?

<בני אלבז: אלה אדמות חקלאיות.

<בני אלבז: אני מכיר את כל הדבר הזה, אנחנו גם יודעים מאיפה זה מגיע.

<בני אלבז: האדמה הזאת מגיעה מפתח תקווה, מכל מיני מקומות, אבל הם מביאים אדמת גן, זה אדמה פרטית של פלסטינים.

<בני אלבז: גם הם תובעים אותנו כל היום, ואותי במיוחד – אתה עוצר לנו את העבודות, אתה לא נותן לנו להתפתח – אבל אצלי איכות הסביבה קודם, והמטרה באמת לפתור את נושא הניקיון מעל הקרקע, וזה מה שהוא יעשה.

<בני אלבז: עד שאני לא אהיה מבסוט והתושבים יהיו מבסוטים, אני לא אתן לו להמשיך שם בעבודות, שהן מילוי אדמת גן, אדמת עפר.

<בני אלבז: זה חשוב מאוד להדגיש.

<בני אלבז: יש שם עבודות פיתוח גדולות מאוד.

מרדכי יוגב: נציג של המשרד לאיכות הסביבה, הייתם שם?

מרדכי יוגב: אתם מכירים את המדובר?

<אלון זסק: אני לא הייתי אבל המחוז.

<בני אלבז: מנהל מחוז מרכז, הצוות שלו בקשר איתי.

<אלון זסק: אנחנו עובדים עם המחוז, במקרה הזה מחוז מרכז.

מרדכי יוגב: האם ראש המועצה שימי אליאל פנה אליכם?

מרדכי יוגב: בקשר אתכם?

<בני אלבז: כן, פנה.

<אלון זסק: אם הוא פנה, אז הוא פנה למחוז מרכז.

<בני אלבז: הוא פנה, אני קישרתי אותו לאשר ויזל מיחידת הפיקוח, הוא בקשר טלפוני צמוד אתו, יומיומי.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: נלך הלאה.

<בני אלבז: נחל חברון – החבר'ה המכובדים באו מבאר שבע, אז אני חייב לתת רקע קטן על נחל חברון.

<ד"ר ציפי איסר איציק: אתה רואה.

<בני אלבז: יישר כוח, כל הכבוד.

<בני אלבז: נחל חברון, נחל 42 קילומטרים, מתחיל מאזור התעשייה אל פאחס ומגיע עד מיתר, חוצה בדרכו שטחי B ושטחים ישראלים.

<בני אלבז: 95% מהנחל מזוהם על-ידי פלסטינים, על-ידי זרימת שפכים, 5% על-ידי ההתיישבות הישראלית באזור.

<בני אלבז: שימו לב, 95%, 5%.

<בני אלבז: לנחל זורם רובה.

<בני אלבז: רובה זה הנסורת של האבן שמייצרים במנסרות האבן שנמצאות שם באזור תעשייה אל פאחס.

<בני אלבז: יש להם שם מתקנים לקליטת הרובה אבל יש מתקן איטלקי ועוד מתקן שהם עשו, המתקנים מזעריים ולא מסוגלים לעמוד בכמות הרובה שיוצאת.

<בני אלבז: אנחנו חייבנו את הפלסטינים לפני מספר שנים, אנחנו סגרנו את יציאת האבן לישראל עקב הזרמת הרובה באופן שוטף לתוך הנחל.

<בני אלבז: במקביל, היה צריך להיות מכרז ב-17 במרס, הובילו אותו המדינות התורמות בעלות של כמעט 100 מיליון דולר, אושר, תוקצב, היה צריך לצאת מכרז ב-17 במרס לטפל במט"ש חברון.

<בני אלבז: בגדול, המטרה שלי גם לחבר עוד יישובים באזור למט"ש הזה – את קרית ארבע כי היום אין להם פתרון ביוב סופי.

מרדכי יוגב: אז מה עם המכרז באמת?

<בני אלבז: המכרז, כנראה שלא היו להם מספיק מועמדים והם דחו אותו.

<בני אלבז: הם יוצאים עוד פעם לקול קורא אצלם.

מרדכי יוגב: מי מוציא את המכרז?

<בני אלבז: הבנק העולמי.

<בני אלבז: זה צוות שלם של גורמים שם.

<בני אלבז: אגב, הדרך למקום נסללה, פרצו את הדרך כבר לאס"פ.

<בני אלבז: הם חשבו שהם מתחילים את העבודות ב-1 במאי, אבל הם כנראה ידחו את זה לתחילת ספטמבר, הערכה שלי לפי שיחות שאנחנו מקיימים.

מרדכי יוגב: אז מתי יצא מכרז?

מרדכי יוגב: היה אמור לצאת באמת לפני שלושה חודשים.

<בני אלבז: ב-17 במרס הוא היה אמור לצאת.

מרדכי יוגב: נכון, אני יודע.

<בני אלבז: והוא נדחה על-ידם.

<בני אלבז: אני לוחץ אותם בכיוון בעדינות כי בעצם זה אינטרס של כל הגורמים לטפל בזה.

<בני אלבז: בנושא הכרום, לפני כשנה עצרתי את כל הכרום לתעשיית העור באזור תעשייה אל פאחס.

<בני אלבז: אתם יודעים ששורש של מלחמה זה לחם, ולחם זה כלכלה, ובסופו של דבר הם הבינו שהם צריכים לפנות את כל הכרום ואת כל שאריות הכרום לכיוון רמת חובב.

<בני אלבז: הם התחילו במהלך הזה, הם מעבירים לנו אישורים של העברת הכרום – לא מספיק טוב כמו שאנחנו רוצים כי אומרים שהם לא יכולים להעביר מבחינה כספית אז אנחנו בקשר עם מספר ארגונים שם גם למימון הנושא לפלסטינים ואנחנו לוחצים על הפלסטינים עכשיו באופן רציני ביותר לטפל ברובה ולהעביר את הרובה למחצבות בשטחי B או A, מחצבות שאפשר לשקם אותן.

<בני אלבז: יש לחץ עצום, גם של הרמת"ק וגם של כל המערכות על הגורמים שם, ואני אומר חד וחלק שאם הרובה הזה לא ייפתר תוך תקופה מסוימת, אני מאמין תוך חודשיים, אנחנו ניצור מצב שלא ניתן להוציא אבן מתחום חברון כי זה מפגע אקולוגי די גדול בנפה הזאת – די גדול, אני אומר – ואין בעיה להעביר.

<בני אלבז: אגב, עד יוני 16' כל הרובה עבר לאס"פ כרמל.

<בני אלבז: אס"פ כרמל יטא, מי שזוכר אותו, 90% מהרובה עבר לשם, היה להם גם מגרש גדול באזור חברון שעשו בו קוביות.

<בני אלבז: אס"פ כרמל הזה נסגר ביוני שנה שעברה ושוקם על-ידי הבנק העולמי בעלות של כמעט 20 מיליון שקלים, ואני כבר לא יכול להכניס שם רובה כי האס"פ הזה גרם מפגעים חוצי גבולות לכל הגורמים.

מרדכי יוגב: מתי אתה רואה אותם מוציאים מכרז?

מרדכי יוגב: כסף הם שמו, 60 מיליון.

<בני אלבז: קצת יותר.

<בני אלבז: הם כבר מדברים על סכומים יותר גדולים כי אנחנו לחצנו על רמה שלישונית.

<אלון זסק: הם לא שמו, הם אמרו שהם ישימו.

<בני אלבז: לא.

<בני אלבז: תקצבו.

<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להגיד גם אמירה כללית.

<סא"ל עדי שוסטר: חלק מהמאמצים שלנו בהקשר הבין-לאומי, לפחות מול הארגונים עצמם, זה מעבר לזה.

<סא"ל עדי שוסטר: זה לרתום המון ארגונים שמשקיעים המון כספים גם בפיתוח, גם במט"שים וגם באותם פתרונות.

<סא"ל עדי שוסטר: אני יכול להגיד שמתוך הבנה – ובני עמד על הנקודה הזאת וזה חשוב – כי בסוף אנחנו מבינים שההיבט התרבותי התפיסתי הוא מורכב מאוד בהקשר הזה ולכן אנחנו גם מכווינים לעניין הזה.

<סא"ל עדי שוסטר: למשל עכשיו אנחנו מנסים משהו חדשני, לפתח יחד עם USAID, לעשות מט"שונים לבתי-הספר, זאת אומרת לתת החלה של דברים יותר ממוקדים.

<סא"ל עדי שוסטר: בנוסף לזה, כל מה שקשור לעולם ה-reusing במים לטובת חקלאות – שוב, זה מאמץ שאנחנו עושים מול הארב"לים, מול הארגונים הבין-לאומיים, כדי לגייס אותם לדבר הזה.

מרדכי יוגב: להשתמש במים אפורים לחקלאות.

<סא"ל עדי שוסטר: בדיוק.

<אלון זסק: זה לא מים אפורים.

מרדכי יוגב: מים מושבים.

<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו מבינים ששם נמצא המפתח גם כן לפתרון למצוקת המים במרחב ולכן אנחנו באמת עושים ריכוז מאמץ.

<סא"ל עדי שוסטר: אפילו עשינו כנס ייעודי פרויקטלי בראשות ראש המינהל כדי להביא את הארגונים הבין-לאומיים ולדבר איתם ספציפית מה אנחנו רוצים בתחום הפרויקטים שקשורים לאיכות סביבה.

<סא"ל עדי שוסטר: זה משהו שגם לא היה בעבר ועכשיו השיח שלנו מולם הוא בדיוק בהקשרים האלה.

<סא"ל עדי שוסטר: זה לא סוד, יש מצוקה תקציבית מאוד גדולה לארגונים בין-לאומיים, כל שקל שהם שמים הם רוצים לדעת לאן הולך בדיוק, והקשב העולמי הולך כנראה למקומות אחרים כרגע, ולכן האתגר הוא באמת לשים את השקל במה שצריך וככה בודקים כל דבר, אבל אנחנו עומדים אתם בקשר.

<סא"ל עדי שוסטר: וספציפית, הבנק העולמי אמורים להיפגש אתנו בקרוב, אנחנו נוציא לכם עדכון בהתאם לגבי המכרז עצמו.

<בני אלבז: מוטי, עוד משהו אחד אני רוצה לעדכן, ואתה גם הובלת את הנושא הזה – נחל קדרון.

מרדכי יוגב: מתי אתה צריך לצאת?

מרדכי יוגב: שאני אדע לכוון את דברי.

<בני אלבז: חמש דקות, חייב.

מרדכי יוגב: אז תעשה את זה קצר כי אנחנו בעניינים.

מרדכי יוגב: קדרון, כדי שנספיק גם מכמש וחרמייה וכו'.

<בני אלבז: לי חשוב שאתה תהיה מעודכן.

מרדכי יוגב: מחצבות נשאיר למסו"ת.

<ד"ר ציפי איסר איציק: סליחה, אדוני היושב-ראש, שאלה לגבי נחל חברון.

<ד"ר ציפי איסר איציק: אני מבינה שבעצם המים שזורמים מנחל חברון זורמים לנחל באר שבע ומגיעים לבאר שבע.

מרדכי יוגב: נכון.

<ד"ר ציפי איסר איציק: הבעיה שכרגע מזהים במט"ש, שבעצם מטפל בשפכים שמגיעים - - -

<בני אלבז: מליחות.

<ד"ר ציפי איסר איציק: בדיוק.

<ד"ר ציפי איסר איציק: זה מליחות ועקר.

<ד"ר ציפי איסר איציק: לגבי המליחות מה שאתה אומר הפתרון זה פתרון - - -

<בני אלבז: עקר זה רק חודשיים בשנה, והיום כבר אין אותם.

מרדכי יוגב: גברתי, תרשי לי להציע לו פתרון הרבה יותר יעיל.

מרדכי יוגב: מדוע לא ללכת שם בשטחנו על הפתרונות של נחל שכם, שבסוף מט"ש חפר הוא על בסיס ביולוגי?

<אלון זסק: עשינו.

<אלון זסק: עשינו.

<בני אלבז: עשינו אותו דבר בחברון.

<בני אלבז: הוקם מט"ש שוקת בחברון בעלות של כמעט 300 מיליון שקלים, בצד הזה הוקם.

מרדכי יוגב: זאת אומרת שמה שזורם בתוך הקו הירוק, הוא כבר עובר את התהליך.

<בני אלבז: עובר את התהליך, רק הוא לא מסוגל לקלוט את החומרים.

<ד"ר ציפי איסר איציק: המט"ש קורס, בגלל עודף המלח.

מרדכי יוגב: הוא עובר את התהליך של הצמחייה.

<מאיר שילה: "אגן ירוק".

מרדכי יוגב: "אגן ירוק".

<בני אלבז: אגנים זה קטן.

<אלון זסק: אני אוסיף כשבני יעזוב כי יש לו עוד ארבע דקות עד שהוא הולך – גם לגבי מט"ש חברון אני אתייחס.

מרדכי יוגב: בסדר, יהיו פה עוד אנשים שיענו לך.

<ד"ר ציפי איסר איציק: רק עוד שאלה לפני שהולך קב"ט איכות סביבה.

<ד"ר ציפי איסר איציק: הרי המלח הזה מגיע כשבע

<ד"ר ציפי איסר איציק: צם הוא עוטף את העורות שעוברים דרך המעברים ומגיעים לתוך שטחי חברון.

<ד"ר ציפי איסר איציק: למה לא לאלץ את מי שמכניס את העורות עם המלח להוריד את המלח בכניסה למעברים ושיכניסו את העורות בלי המלח?

<בני אלבז: אבל את יודעת שזה לא רק המלח כשמדובר על המליחות.

<בני אלבז: יש שם כמה חומרים שהם מזרימים.

מרדכי יוגב: אני לא אוכל להיכנס לזה, גברתי עורכת הדין.

מרדכי יוגב: אני חייב לקבל ממנו עוד הרבה תשובות, אז אם תרצי פרטנות תיקחו טלפונים ותעשו את הבירור, למרות שאנחנו נהיה מוכנים גם אחרי כן לאכוף על הבירור הזה.

<בני אלבז: אנחנו ניצור קשר טלפוני.

<ד"ר ציפי איסר איציק: תודה.

מרדכי יוגב: בני, מכיוון שאני מבין שמדובר בעניין אישי אני לא רוצה לעכב אותך אבל אני רוצה כן לקבל תשובות.

<בני אלבז: נכון, אבל משהו חשוב אני רוצה להגיד לך על נחל הקדרון.

<בני אלבז: השבוע נחתם הסכם עם הגורמים הבכירים ביותר הפלסטינים בנושא נחל קדרון, הסכם היסטורי שחתם עליו המתפ"ש, ראש המינהל האזרחי ומתאם פעולות הממשלה בשטחים - -

מרדכי יוגב: על הנחת הצינור.

<בני אלבז: - - עם הגורמים הכי בכירים, כשבסופו של דבר המפגע ההיסטורי הזה של עשרות שנים שיצר פה מפגע אדיר, 35,000 קוב ביום של שפכים גולמיים שזרמו לנחל, אני מקווה שהוא יסתיים.

<בני אלבז: הפלסטינים יעשו בצד שלהם את הצינור בשטח B, כולל שני מט"שים באזור.

מרדכי יוגב: הוא ילך למט"ש נבי מוסא או שיעשו מט"ש נוסף?

<בני אלבז: בהגדלה של נבי מוסא, צריך גם להיכנס להגדלה כי הוא לא יכול לקבל את הספיקה הזאת.

מרדכי יוגב: מה לוחות הזמנים?

<בני אלבז: אנחנו מאמינים שתוך שנה יסתיים התכנון וכל המשתמע מכך, ו-36 חודש הפרויקט הזה יצא לפועל גם בצד הישראלי.

מרדכי יוגב: תכנון עד יוני 18'.

מרדכי יוגב: ביצוע עד?

<בני אלבז: 36 חודש.

מרדכי יוגב: יוני 20'?

<סא"ל עדי שוסטר: צריך לזכור שיש פה היבט ביטחוני גם בצד הפלסטיני.

מרדכי יוגב: ומה עם המט"ש בירושלים בתחילת הוואדי?

מרדכי יוגב: עיריית ירושלים, יודעים משהו איכות סביבה?

מרדכי יוגב: גם עיריית ירושלים נתבעה לקיים מט"ש בראש הוואדי.

<אלון זסק: נכון, אבל בוא נגיד, עם ההחלטה הזאת - - -

<בני אלבז: זה משנה את הכול, ברגע שהפלסטינים אחרי שנים רבות הסכימו לשיתוף פעולה בכיוון.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: מכמש.

מרדכי יוגב: הזרמה לעמק שילה, הזרמה לעוג'א, בניית מט"ש שלישוני.

<בני אלבז: אתה מדבר על אל-בירה.

מרדכי יוגב: אל-בירה, סליחה.

<בני אלבז: עיריית אל-בירה, אנחנו מקדמים, גם במסגרת הצעת המחליטים, גם במסגרת הובלה של המנכ"ל ושל ראש המינהל האזרחי, מימון של כחמישה מיליון שקלים לבצע, לשנות את המט"ש לרמה שלישונית.

<בני אלבז: אנחנו במשא ומתן גם עם ראש האגף של אלון, לפני שבועיים אפילו התקדמנו בישיבה שם.

<בני אלבז: המטרה לעשות רמה שלישונית.

מרדכי יוגב: ואז ההזרמה של המים תהיה בתוך הוואדי?

<בני אלבז: רמה שלישונית והזרמה לנחל.

מרדכי יוגב: המים לתוך הוואדי.

<בני אלבז: או אלטרנטיבה ששילה פה הציע, לקבל את המים לעמק שילה למים מושבים, או לכיוון רמי לוי.

<בני אלבז: עוד לא החלטנו על החלוקה היחסית.

מרדכי יוגב: הלאה.

מרדכי יוגב: חרמייה.

<בני אלבז: שתדע, סך הכול יש 6.5 אלף קוב ביום שמגיעים.

מרדכי יוגב: והם יהיו שלישונים.

מרדכי יוגב: באיזה לוחות זמנים?

<בני אלבז: אנחנו ממש בשלבים.

<בני אלבז: הבאנו את זה לבלאו לתכנון, אנחנו מקווים שיהיה לנו תכנון לזה.

מרדכי יוגב: אז זו ההחלטה, על בניית מט"ש שלישוני.

<מאיר שילה: בני, מה הפתרון לעודפי בוצה שם, שזו הבעיה העיקרית?

<בני אלבז: עודפי בוצה יוצאים כרגע באופן שוטף לטובלן, בחינם.

<בני אלבז: טובלן מקבל אותם בחינם אחרי הסכם שעשינו, הפלסטינים מובילים, הם מטפלים בבוצה והבוצה יוצאת באופן שוטף.

<בני אלבז: עשינו שם גידור נכון.

מרדכי יוגב: ואדי חרמייה.

<בני אלבז: ואדי חרמייה – השר היה במסגרת שיחות במרוקו ודיבר עם ה-P.D.N.U על נושא מימון ואדי חרמייה ואס"פ קלקיליה, שני אתרים.

<בני אלבז: השר העלה את זה ל-P.D.N.U.

<בני אלבז: ה-P.D.N.U היו לפני כחודש בישראל, ישבו אתנו, העלינו להם את שני הפרויקטים האלה.

<סא"ל עדי שוסטר: 25 מיליון דולר.

<בני אלבז: 22 מיליון דולר השקעה בוואדי חרמייה וכ-25 מיליון שקל בטיפול באס"פ קלקיליה.

<בני אלבז: אנחנו ממתינים לתשובה של ה-UNEP על ההשקעה ועל הפרויקטים האלה שהעלינו אותם גם במשרד להגנת הסביבה וגם במתפ"ש במשותף.

מרדכי יוגב: אז עוד פעם, ה-P.D.N.U מקבלים על עצמם - - -

<בני אלבז: לא מקבלים.

<בני אלבז: הם ביקשו, שלחו משלחת, היו פה לפני חודש, ישבנו אתם, הצגנו להם, העברנו להם את החומרים.

<סא"ל עדי שוסטר: גם אנחנו השתתפנו בכנס התרומות שהיה בבריסל וניסינו לעשות, עניינו את חלק מהגורמים.

<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו מקווים שהם ירימו את הכפפה בהקשר הזה.

<תומר ישראל: תומר ישראל, ירוק עכשיו.

<תומר ישראל: מי שמעיין בפרוטוקול לפני שנה, בסיכום של הדיון הקודם שנשלח, דובר על מצב של הסכמים סופיים להקמת מט"ש מול ה-P.D.N.U.

<בני אלבז: לא.

<תומר ישראל: זה מה שנאמר, לא אני אמרתי.

<בני אלבז: זה לא לפני שנה.

<בני אלבז: איזה תאריך?

<יעל מייזל: לפני שלושה חודשים.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: מה-19 במרס.

<בני אלבז: נכון.

<בני אלבז: זה בסדר גמור.

<בני אלבז: זה בדיוק הסיכום.

<בני אלבז: צדקנו.

מרדכי יוגב: וההשקעה היא 22 מיליון?

<בני אלבז: מיליון דולר.

<בני אלבז: זה מט"ש ענק.

<בני אלבז: כשאתה שם אותו שם בעצם הוא מטפל בג'פנה, בביר זית, כל האזור הזה של ג'לזון.

מרדכי יוגב: זה כספים שלא הכרנו.

מרדכי יוגב: אנחנו בונים בעשרה מיליון - - -

<קריאות: - - -

<אפרים מן: לדעתי כדאי להזמין את הנציגים של הארב"לים לכאן.

<ישראל גנץ: בני, המועצה מתנדבת להיות החברה שבונה, אולי נראה מזה גם כמה גרושים בסוף היום.

<בני אלבז: אגב, מט"ש שכם מערב עלה כמעט 21 מיליון אירו.

<בני אלבז: ה-KFW, הבנק לפיתוח גרמני הקים אותו, עלה כמעט 21 מיליון אירו.

<ישראל גנץ: יש עלויות אבטחה בזמן ההקמה.

מרדכי יוגב: זה נראה סכומים גדולים מאוד.

<אלון זסק: זה לא כזה סכום גדול בשביל מט"ש.

<קריאות: - - -

מרדכי יוגב: אם ה-P.D.N.U נותנים אז אדרבה, לא אכפת לי.

<בני אלבז: אנחנו מחפשים לטפל במפגע אצלנו ולטפל בנושאי איכות הסביבה אצל הפלסטינים.

מרדכי יוגב: אוקי.

מרדכי יוגב: המפגע הזה צריך לקבל תשובות של לוחות זמנים באמת בפעם הבאה.

<בני אלבז: ברגע שיהיה לנו.

<בני אלבז: זה לא בתחום שלנו אגב, בשטחי A.

מרדכי יוגב: לפני שאתה נוטש אותנו, ובנוכחות פה של האנשים, ניגע רגע באס"פים, באותם אלה שיש לגביהם מחלוקות, חוץ מבאמת לשבח את העשייה.

מרדכי יוגב: אס"פ רימונים, לפחות בו, כדי שנדע.

מרדכי יוגב: עמדות הצדדים.

מרדכי יוגב: ישראל.

<ישראל גנץ: אנחנו באופן עקבי יחד עם המינהל האזרחי עמדנו על ארבעה עקרונות.

<ישראל גנץ: עיקרון ראשון, שתהיה מניעה של איכות סביבה, לא התסקיר שניתן אלא עבודה מקיפה.

<ישראל גנץ: עיקרון שני, שלא תהיה אפליה בין יהודים לערבים, אין דבר כזה אוכלוסייה בחד-צדדית.

מרדכי יוגב: נאמר.

<ישראל גנץ: דבר נוסף, שתהיה בקרה של גורם ישראלי.

<ישראל גנץ: לא יכול להיות כמו במט"ש אל-בירה, שבא גורם גרמני, אז לוקח לו חודשיים להגיע.

<ישראל גנץ: צריך בקרה של מישהו פה בארץ שיפקח על זה.

<ישראל גנץ: ונושא אחרון זה התחבורה.

<ישראל גנץ: לאור הפסיקה האחרונה של בג"ץ ישבנו בשבוע שעבר עם מנכ"ל המשרד, ישבנו גם אתמול עם בני, אנחנו הולכים להגיש בקשה על השטח כמו שסוכם, אבל – ויש פה אבל גדול – אנחנו הצענו גם למנכ"ל להקים מפעל – לא מטמנה – מפעל גדול שיהיה לשני הצדדים.

<ישראל גנץ: כמובן שהמדינה תצטרך לוותר על המימון הזר שלא מוכן ליהודים, לשים כסף במקומו, ואז אם יהיה כיסוי עלויות לפחות לחלק של הערבים, גם אם לא לחלק שלנו, אבל יהיה אפשר לעשות מפעל אחד שיטפל בכל, יפתור את הבעיה.

<ישראל גנץ: בינתיים מסתמן שזה הולך אחרת, כלומר כל גוף מטפל בעצמו, עלולות להיות לזה השלכות.

<ישראל גנץ: יהיה מפעל גרמני, אני לא יודע מי יטפל בו, מי יתחזק, אני סומך על בני שהוא יפקח עליו אבל זה לא יהיה בשליטה שלנו.

<ישראל גנץ: לא בטוח, בראייה מדינית, שאנחנו צריכים תרומות של מדינות זרות, ולא עדיף שנשים את הכסף הזה אבל זה יהיה שלנו ולטיפולנו.

<ישראל גנץ: אני גם נוגע בעוד נקודות שעלו ב-465.

<ישראל גנץ: אמר המנכ"ל דנציגר, ובאמת ייאמר לזכותו, שבמידה ולא יהיה פתרון של ה-P.D.N.U, המשרד בוחן אפשרות לקחת אחריות גם על מפגעים כאלה.

<בני אלבז: זה במסגרת ועדת המחליטים.

<בני אלבז: את ואדי חרמייה גם הכנסנו במסגרת ועדת המחליטים.

<בני אלבז: עשינו גיבוי שאם ה-P.D.N.U לא יממן ולא ירצה ללכת על זה, הכנסנו את זה בהצעת המחליטים, אני ואלון ממש חידדנו את זה, ואמרנו – מכניסים את הפרויקט הזה כי זה פרויקט חוצה גבולות.

<ישראל גנץ: אדוני היושב-ראש, עוד מילה אחת לפני שבני ידידי הולך.

<ישראל גנץ: יש עכשיו מחצבה חדשה ליד עפרה שמוקמת, מקבלת אישורים, מחצבת הריפים.

<ישראל גנץ: אני לא נכנס עכשיו מה, מי וכו', רק אני אומר אמירה כללית, אחר כך אפשר לגעת בפרטים על משהו כללי כשבני פה.

<ישראל גנץ: כל אישור שצריך להיות הוא בהינתן טיפול במפגעים קודמים של אותו בעלים ותחת כל כללי איכות הסביבה.

<ישראל גנץ: זו אמירה כללית, אחר כך אפשר לפרט בפרטים.

<בני אלבז: ברור לחלוטין.

מרדכי יוגב: מה אומר איגוד ערים לאיכות סביבה, אס"פ רימונים?

<יעל מייזל: אנחנו התנגדנו אליו.

מרדכי יוגב: היום.

מרדכי יוגב: עכשיו.

<יעל מייזל: היום עדיין לא קיבלתי את התשובה.

מרדכי יוגב: הולכים עם עמדת המועצה.

<יעל מייזל: אני לא יודעת להגיד.

מרדכי יוגב: יש פה עוד נציג שרוצה לדבר על אס"פ רימונים?

<תומר ישראל: אנחנו אמורים לקבל עדכון לגבי זה שיש איזושהי החלטה בעניין.

<תומר ישראל: בני הציג את הדברים כאילו יש החלטה בעניין, ובעצם עמדת המדינה הודיעה לפני בג"ץ שלא יבוצע שום דבר בעניין ולא יעשו כלום אלא אם כן יודיעו לנו.

מרדכי יוגב: נעמה, מדוע, אם יש הסכמות?

<רס"ן נעמה גת: אין הסכמות.

מרדכי יוגב: מי מתנגד?

<רס"ן נעמה גת: הבנק הגרמני התנגד שהאס"פ ישמש גם את האוכלוסייה הישראלית, בעצם הוא אמר שהמימון מבחינתו מיועד רק לאוכלוסייה הפלסטינית ואם יהיה שימוש של שתי האוכלוסיות הוא מושך את המימון.

<רס"ן נעמה גת: הדרג המדיני, השר להגנת הסביבה אמר שבמצב הזה הוא לא מוכן לאשר.

מרדכי יוגב: הרבה בריאות, פה ייצגו אותך.

מרדכי יוגב: אם יהיו בעיות, אתה יודע שבסוף נאשים אותך בכל.

<בני אלבז: סומך עליך, מוטי.

<בני אלבז: תודה, חבר'ה, המשך יום טוב.

מרדכי יוגב: אז נעבור על הסיכום.

מרדכי יוגב: דרך אגב, בטבלת המחצבות פה – אני אומר לך, בני – חסר לי כמה דברים.

מרדכי יוגב: אחד, חסר נ.צ.

<אלון זסק: תפנה אלינו, אדוני היושב-ראש.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: ובטיחות וחוזה שיקום, וחסרות לי פה גם מחצבות.

מרדכי יוגב: לא רואה בית פג'אר, לא רואה בדרך בין רימונים לכוכב השחר.

<גד אבידור: אנחנו ניתן לך סקירה רחבה.

<סא"ל עדי שוסטר: תכף נדבר על זה אבל זה גם שטחי C.

<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להגיד, כשמדברים על בנק עולמי - - -

<רס"ן נעמה גת: הבנק הגרמני.

<סא"ל עדי שוסטר: הגרמני.

<סא"ל עדי שוסטר: זו חברה ממשלתית לכל דבר ועניין.

מרדכי יוגב: חברה ממשלתית גרמנית, זה מה שנקרא, אפשר להוציא כחדשה לצורך העניין לקנצלרית ולדובר הוועדה – אין פה, יש דובר שלי – שהגרמנים ממשיכים להדיר את היהודים מטיפול בפרויקט משותף ורוצים לתת רק לפלסטינים שמחנכים את ילדיהם להשמיד את ישראל.

מרדכי יוגב: אנחנו מתעסקים עם כבר זה עשר שנים בערך, אז מותר להוציא את זה כחדשה חוצניקית כזאת.

מרדכי יוגב: גם כתביעה למשרד החוץ שיקרא לסדר את השגריר הגרמני.

מרדכי יוגב: אני לא צוחק, אין ברירה.

<רס"ן נעמה גת: משרד החוץ היה מעורב.

מרדכי יוגב: אין ברירה, צריך להגיע לפינה הזאת.

מרדכי יוגב: אני לא אוהב להוציא מהוועדה הזאת פופוליזם כזה, ממש לא אוהב, אתם יודעים – בפנים לצעוק על מי שצריך כן, אבל לא להוציא את זה החוצה כפופוליזם כזה – ואני חושב שפה כן הגיע הזמן שאנחנו קוראים לראש הממשלה ושר החוץ ולסגנית שר החוץ לקרוא לסדר את שגריר גרמניה בישראל על כך שבשנת 2017, 72 שנה משואת יהודי גרמניה, עדיין גרמניה מעודדת השקעות לפלסטינים שמחנכים את ילדיהם להשמיד יהודים, ומונעת השקעות משותפות באתר סילוק פסולת משותף.

<תומר ישראל: אתה הטמנה.

מרדכי יוגב: אתר הטמנה, ליהודים.

מרדכי יוגב: אז מוטב שאו שישקיעו במשותף או שידירו רגליהם מהשקעות.

מרדכי יוגב: אני ממש לא אוהב את ההודעה הזאת בעצמי אבל אני חושב שצריך פה ואנחנו כוועדה צריכים להפנות את זה פנייה רשמית לראש הממשלה, לשר החוץ ולסגנית שר החוץ, שיקראו לסדר את השגריר הגרמני, ולתת בזה גיבוי גם לארב"לים ולמינהל האזרחי במאמציו.

<רס"ן נעמה גת: אני יודעת להגיד שמשרד החוץ היה מעורב, גם רוה"מ היה מעורב בעניין הזה באופן אישי.

<רס"ן נעמה גת: זה בעיקר ברמה הפוליטית מדינית, לצערנו.

מרדכי יוגב: בסדר, אז אנחנו נלחץ על זה עוד.

מרדכי יוגב: היו שנים והיו שנים.

מרדכי יוגב: בסדר.

<תומר ישראל: אם אפשר עוד מילה בעניין הזה, כבוד היושב-ראש.

<תומר ישראל: בדיון הקודם ניתנה באמת הנחיה שאם לא ייפתר המצב עד מאי, אז תיערך איזושהי תוכנית חלופית להיבט הזה של ההטמנה כי בעצם זה מה שאנחנו בעיקר התנגדנו אליו.

<תומר ישראל: יש שם הטמנה, יש תוכנית להטמנה, המשרד מתעקש יחד עם הגרמנים לבצע שם הטמנה, כשבעצם אפשר למצוא פתרונות אחרים וזה מה שגם לדעתי ישראל אמר.

<תומר ישראל: אולי בואו נמצא איזשהו פתרון שהוא מפעל טיפול ולא הטמנה.

<תומר ישראל: אני לא יודע, אני לא הספקתי לשמוע אם בני אמר שנערכה איזושהי תוכנית כזאת.

מרדכי יוגב: תומר, אני רוצה לקצר ולהיות תכליתי.

מרדכי יוגב: לכן אני מסכם עד כאן את הדברים שנאמרו.

יחיאל חיליק בר: אם תוכל לאפשר לד"ר יובל ארבל מצלול להתייחס.

<ד"ר יובל ארבל: לא בהקשר של רימונים, בהקשר למה שנאמר קודם על מט"ש מערב שכם, אם אפשר רגע להסיט את הנושא.

מרדכי יוגב: ד"ר יובל ארבל, עמותת צלול.

<ד"ר יובל ארבל: הפרויקט הוא יפה, צריך להשלים אותו גם בהשקעה בקולחין, שאני יודע שהשלב הבא שלו אולי כבר התחיל להתבצע, הוא פיילוט של השקעה בקולחין.

מרדכי יוגב: אתה מדבר על אס"פ רימונים?

<ד"ר יובל ארבל: לא.

<ד"ר יובל ארבל: אמרתי שאני חוזר רגע.

<סא"ל עדי שוסטר: שכם מערב, נקרא דיר שרף בעגה המקומית.

<ד"ר יובל ארבל: מט"ש מערב שכם, שמזהם את נחל אלכסנדר.

<ד"ר יובל ארבל: הוא מזהם היום את נחל אלכסנדר למרות שיש שם מט"ש, גם בגלל שלא כל היישובים הפלסטינים מחוברים עדיין וחלק מהם מזרימים לנחל במורד המט"ש, אבל גם מה שמגיע למט"ש – וזה בעיקר הבעיה של העקר, של פסולת בתי הבד – בעצם הורס את יכולת הטיפול במט"ש הזה, ובמיוחד בחודשים של המסיק.

<ד"ר יובל ארבל: השפכים שמגיעים זה זיהום נוראי, זה זיהום שבסתיו האחרון למעשה סגר את חוף בית ינאי וחוף לידו, זאת אומרת עד כדי כך המצב בנחל חמור לכל אורך הנחל עד לים ומזהם את הים.

<ד"ר יובל ארבל: לכן, חייבים לטפל בסוגיה הזאת.

<ד"ר יובל ארבל: אני מבין שהתחילו להכין איזושהי תוכנית ואני אשמח לשמוע אם יש איזשהו עדכון – בני יצא, אולי אלון יכול לעדכן לגבי איסוף של העקר הזה וטיפול.

מרדכי יוגב: תרשה לי, אני אתך לגמרי.

מרדכי יוגב: אני רוצה לסכם את הדברים עד עכשיו.

<אפרים מן: יד חנה לא פותר את זה?

מרדכי יוגב: אני רוצה לסכם עד עכשיו את הדברים ולעבור הלאה כדי להגיע לעוד הרבה סוגיות.

מרדכי יוגב: אני אתייחס קונקרטי לגמרי.

מרדכי יוגב: מכיוון שבני עזב אותנו מעניינים של רפואה ושיהיה הרבה בריאות, ובני בדבריו התייחס בסקירתו המהירה – אבל אנחנו חיים את הדברים – לאתרים הבוערים, זה היה הנושא הראשון שהוא נגע בו ודיבר על כך שתיעשה עבודה של מימון על-ידי קרן הניקיון כדי לאסוף את הפסולת ולהביא אותה לזהרת פינג'ן.

מרדכי יוגב: זה היה דבר אחד.

מרדכי יוגב: עדי, תוכנית הביצוע, יש לה לוחות זמנים?

<אלון זסק: זו תוכנית לשינוע לשלוש שנים.

מרדכי יוגב: מתי היא מתחילה?

<אלון זסק: היא צריכה לקבל אישור מהנהלת קרן הניקיון.

מרדכי יוגב: שמי ממונה עליה?

<אלון זסק: המשרד להגנת הסביבה.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: אז אנחנו מבקשים מכם.

<סא"ל עדי שוסטר: בישיבת הנהלת קרן הבאה.

מרדכי יוגב: שהיא מתי?

<סא"ל עדי שוסטר: אם אני זוכר נכון, בסוף יוני.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: זה דבר אחד.

מרדכי יוגב: הדבר השני שהוא דיבר עליו זה הנושאים של זיהום הסביבה, הובלות והטמנות של אדמות מסוגים שונים, מתוך קו ירוק למזרח כוכב יאיר.

מרדכי יוגב: הפעולה שם משולבת.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה לעסוק בזה יותר מדי, גם אמרתי לשימי אליאל – לא ברור לי שיש שם רישיונות לכל החברות האלה שמפנות והופכות לאתר אשפה את כל האזור שבין כוכב יאיר לצופים.

מרדכי יוגב: ממש לא ברור לי, ואמרתי לו שצריך להפעיל יותר את משטרת כפר סבא ואת מרחב שרון.

<אפרים מן: בנקודה הזאת חשוב להדגיש שזה קצת חלם.

<אפרים מן: יש שם מחצבה נטושה לא משוקמת במרחק של 100 מטרים מהמקום שבו שופכים.

מרדכי יוגב: והיה אפשר לשקם אותה.

מרדכי יוגב: עדי, זה באמת מחשבה יוצרת חיובית שיכולה להיות win-win.

מרדכי יוגב: אני לא מכיר את המחצבה הזאת, אפשר אחרי כן שתבואו בדברים עם ראש ענף אזרחי.

מרדכי יוגב: הדבר השלישי שהוא נגע בו על הסדר הזה זה זיהום הנחלים.

מרדכי יוגב: הוא נגע בנחל חברון, דיבר על צפי מכרז לזמן הקרוב, שלא עלה עוד בידינו עם הבנק העולמי.

מרדכי יוגב: זה בתחום סמכותך.

<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו נוציא עדכון לגבי המכרז לוועדה.

מרדכי יוגב: נחל מכמש, המט"ש אל-בירה, שיהפוך לשלישוני.

מרדכי יוגב: תבואו בדברים על אפשרות הזרמה לנחל שילה.

מרדכי יוגב: נחל קדרון – ברוך השם, נחתם ההסכם, צינור והכול.

מרדכי יוגב: ואדי חרמייה – אתם הולכים למשא ומתן עם ה- P.D.N.U ואם לא יעלה יפה, ואנחנו מקווים שיעלה יפה, אז המשרד להגנת הסביבה ייכנס ללקונה הזאת ונשמע בפעם הבאה איפה זה עומד.

מרדכי יוגב: נחל שכם – שלא היה רשום אצלנו ואנחנו צריכים להוסיף אותו למעקב ולטיפול כי משמעותו על כל אזור מישור החוף – קחו לתשומת לבכם ולעדכן, ההתגברות על פסולת בתי הבד.

<אלון זסק: אני יכול לעדכן עכשיו, יש גם עתירה בנושא.

<אלון זסק: היה תכנון ראשוני של המט"ש ביד חנה.

<אלון זסק: הרי יש שם מט"ש חירום שעשינו.

מרדכי יוגב: אנחנו הכי דואגים לבת חפר, שכל הדבר הזה יציף אותו עוד פעם.

<אלון זסק: לא, זה קצת יותר צפוני אז זה לא יציף אותו.

מרדכי יוגב: מי שהיה בבת חפר אחרי השיטפון – אני הייתי – ארבעה מטרים מים.

<אלון זסק: יש תכנון ראשוני של המט"ש החדש של יד חנה, יש שם מט"ש חירום שנבנה כבר לפני 15 שנה ולא עומד בספיקות.

<אלון זסק: יש תכנון בעלות כוללת של כ-360 מיליון שקלים.

<אלון זסק: תכנון ראשוני יש, עכשיו נכנסים למצב של תכנון מפורט.

מרדכי יוגב: שמי יממן אותו?

<אלון זסק: אנחנו.

מרדכי יוגב: איכות סביבה, 360 מיליון שקלים?

<אלון זסק: לא, לא.

<אלון זסק: ה-360 זה ימומן כנראה מכספי קיזוז בסופו של דבר, באמצעות רשות המים.

<אלון זסק: תכנון מפורט ייקח בסביבות תשעה חודשים ואחרי כן יתחילו בהקמה של המט"ש.

<אלון זסק: ללא קשר, לעניין מה שיובל דיבר על העקר, אנחנו נערכים לתוכנית – בטח של פיילוט ראשוני – באזור של אגן נחל שכם, לקחת את 21 בתי הבד שאיתרנו שנמצאים על הנחל ולעשות תוכנית שבה אנחנו נשים להם מכלים, המינהל האזרחי ישים להם מכלים, ואנחנו אחרי כן נשנע את העקר בתקופת המסיק.

<אלון זסק: אני מניח שזה לא יתפוס את כל העקר אבל מן הסתם יוריד את העומסים.

<אלון זסק: ככל שאתה מוריד את העומסים, אז מט"ש יד חנה יוכל אולי לעמוד בעומסים הקיימים.

<אלון זסק: תוכנית דומה אנחנו הולכים לעשות גם בצפון כי מירב בתי הבד אצלנו בארץ, מתוך 130 יש 95 במחוז צפון, אז הנושא הזה יטופל.

מרדכי יוגב: בגליל.

מרדכי יוגב: וגם באס"פים אנחנו למעשה נגענו באס"פ רימונים ואני לא אעבור כרגע על מה שהזכרתם, וכולל זהרת פינג'ן.

מרדכי יוגב: הנושאים הבאים שאנחנו רוצים לגעת בהם, ובפרטנות נעסוק בהם אבל אחרי: מט"ש עפרה אצלך, פרויקט איגום נחלים אצלך.

מרדכי יוגב: אנחנו ניגע עכשיו במחצבות, ברשותכם, וחקיקה סביבתית.

<אלון זסק: מוטי, אני רוצה להתייחס בשלוש דקות לתוכנית הכוללת.

מרדכי יוגב: בשמחה.

<סא"ל עדי שוסטר: נזכיר ברשותך, אלון, את הנושא של הצעת המחליטים.

<אלון זסק: אני מנסה לעטוף הכול.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: אז תחדשו לנו.

<אלון זסק: לאור כל הנתונים שאתם נחשפים אליהם וגם דיברנו על זה בזמנו, אנחנו רואים שיש פה יחסית לקונה שאנחנו צריכים לטפל בה באופן כוללני.

<אלון זסק: מה שעשינו עד עכשיו וראיתם חלק מזה, זה נושא של מיפוי המפגעים ואנחנו בעצם מקדמים פתרון כולל.

<אלון זסק: הפתרון הכולל בעיקר מושתת על כמה עקרונות של החלת חקיקה – נדבר על זה – מבנה וסמכויות, כוח-אדם, תקציב, ובסוף, או בהתחלה, תוכניות טיפול במפגעים עצמם כי אפשר לדבר הרבה ולעשות מסגרות, אנחנו צריכים גם לעבוד, מה שנקרא ללכלך את הידיים.

<אלון זסק: אני בא משם, אני גם אפילו אוהב את זה.

<אלון זסק: התוכניות הכוללות כרגע מדברות על הערכות, וזה בעיקר מדובר על פסולת וביוב, על כ-4.5 מיליארד שקלים, אבל אנחנו יודעים שזה ייקח את הזמן שלו.

<אלון זסק: בכל מקרה, בשלב ראשון אנחנו מתכננים לייצר מצב כזה – דיברנו גם עם רשות המים - כל נושא הביוב, אנחנו מעריכים אותו בשלב א' כ-470 מיליון שקלים שייפרס על ארבע-חמש שנים.

<אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שהקמת מתקנים ומערכות הולכה זה דבר שלוקח זמן.

<אלון זסק: הנושא של השבת קולחים הוא נושא קריטי, כמו שעדי דיבר עליו, גם בנושא מניעת מפגעי הזיהום וגם שאתה מביא כמויות מים משמעותיות לכל האזור.

<אלון זסק: אנחנו מדברים היום במדינת ישראל על כמעט 90% של השבה.

<אלון זסק: מ-500 מיליון קוב של ביוב שאנחנו מייצרים, 450–470 מיליון אנחנו אחרי כן משתמשים.

<מאיר שילה: איך אתם מקדמים את השת"פים?

<מאיר שילה: אלון, כל הזמן מדברים מדברים, אבל בסוף אין שת"פים בעניין הזה.

<אלון זסק: אם הממשלה הפלסטינית חתמה על הקדרון - -

מרדכי יוגב: הנה, יש לך את הקדרון.

<אלון זסק: - - אז אני חושב שאי-אפשר להגיד שאין שת"פ, אבל אין ספק, מאיר - - -

<מאיר שילה: דיברנו על שני מקומות שמתחילים לזרום מי קולחין, הולכים להשקיע, אבל המים יזרמו בסוף ולא ינוצלו.

<אלון זסק: מאיר, אנחנו מכירים את השטח, אין ספק גם שהנושא רגיש, זה ברור לחלוטין, אבל באזור של שכם עכשיו, באזור של דיר שרף מקודמת תוכנית גדולה להשבת קולחין על-ידי הצד הפלסטיני.

<אלון זסק: תבוא לשם למט"ש, הוא מט"ש יפהפה, תסתכל, תראה, יש תוכנית עם מאגרים, עם הכול.

<אלון זסק: זה ייקח את הזמן שלו.

<תומר ישראל: ההסכם של הקדרון כבר חתום?

<תומר ישראל: סגור, כמו שאתה אומר?

<תומר ישראל: הבנתי נכון?

<אלון זסק: הממשלה הפלסטינית אישרה השבוע את ההסכם של הקדרון.

<תומר ישראל: אז הוא מאושר.

<אלון זסק: מאושר.

<אלון זסק: אין צינורות בשטח, לשאלתך.

<קריאה: צריך להבין שזה אירוע שייקח זמן לעשות אותו.

<אלון זסק: מבחינת עלויות, העלות הראשונית כמו שאנחנו חושבים או מעריכים זה כ-470 מיליון שקלים לנושא של מפגעי ביוב.

מרדכי יוגב: שתומר יבין.

מרדכי יוגב: מה שנאמר פה שההסכם אושר, קרי לפני כן זה היה סוד.

מרדכי יוגב: עכשיו ההסכם אושר.

מרדכי יוגב: תאריכי הביצוע זה תכנון שנה וביצוע עוד שנתיים, קרי 36 חודשים.

מרדכי יוגב: אינשאללה שיתקדמו יותר מהר.

<אלון זסק: אני קונה גם את ה-36 חודשים.

מרדכי יוגב: עלות לא אמרתם.

<אלון זסק: עלות של כלל?

מרדכי יוגב: הצינור הזה.

<אלון זסק: הערכנו את זה בזמנו אם אני זוכר נכון בסביבות ה-480 עד 550 מיליון שקלים.

<סא"ל עדי שוסטר: מאות מיליוני שקלים בכל מקרה.

מרדכי יוגב: במימון משותף?

<אלון זסק: יהיו פה שני חלקים.

<אלון זסק: הביוב של ירושלים יוצא מהאזור של הקו הכחול של ירושלים, עובר אחרי זה לשטח שזה השמורה ומשם עובר חזרה לשטח C.

<אלון זסק: את החלק שלנו אנחנו נעשה במימון שלנו.

<אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון – תלוי איך אתה מסתכל על הפרויקט כי גם הרחבת מט"ש האוג או מט"ש נבי מוסא, הוא חלק מהפרויקט.

<אלון זסק: אז עוד פעם, זה פרויקט משמעותי ומאוד גדול.

<אלון זסק: בכל מקרה הוא מתקדם, בחלקים שלנו בטח, ואנחנו מאוד מקווים שגם בחלקים הפלסטינים.

<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להבין, וגם הודגש לדעתי – תקן אותי אם אני טועה – שאנחנו נתקדם בלי קשר לצד הפלסטיני.

<סא"ל עדי שוסטר: גם אם הצד הפלסטיני לא יתקדם בקצב שאנחנו רוצים, אנחנו ניערך לקליטת הביוב בצד שלנו.

מרדכי יוגב: מצדנו כבר בחרנו מתכנן?

<אלון זסק: לא, אבל עכשיו נכנסים לסיפור הזה.

<סא"ל עדי שוסטר: הצד הפלסטיני מחפש עכשיו מקורות.

מרדכי יוגב: לצורך העניין, בהיכרותי את התהליכים, נשמח בפעם הבאה לשמוע שיש שם של מתכנן שזכה או קיבל.

<אלון זסק: אתה יכול להכניס את זה לאג'נדה לעדכון כל הזמן.

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: ברור לי.

<אלון זסק: נקווה שיהיה לנו גם מה לעדכן כל פעם.

מרדכי יוגב: ברור לי שרק ככה, ברציפות של האנשים שעוסקים גם במלאכה, וחבל לי שמוישה גראזי לצורך העניין מסיים את תפקידו.

<אלון זסק: נכון.

<אלון זסק: אתה צודק מאוד.

מרדכי יוגב: כי הוא היה מאוד ענייני לכלל הדברים הללו.

מרדכי יוגב: נקווה שיעמוד בצומת דרכים אחרת, שיעשה, הוא היה אכפתי לכל הארץ בכל מקום.

<אלון זסק: אני רק אסיים ואגיד לגבי ההחלטה, שההחלטה כוללת מן הסתם גם השקעות באתרי פסולת וטיפול בפסולת.

<אלון זסק: אנחנו מעריכים שיש פה עלויות הרבה יותר משמעותיות.

מרדכי יוגב: מתי זה צפוי להגיע לממשלה?

<אלון זסק: אנחנו אמורים להציג את זה לשר בשבועיים הקרובים.

<אלון זסק: אחרי כן אנחנו צריכים לעבור את משוכת האוצר כמובן, אבל אנחנו נשמח לכל עזרה וסיוע.

<אלון זסק: עוד פעם, אנחנו לא חושבים שהכל ייגמר בשנה-שנתיים.

מרדכי יוגב: אני מדבר על תוכנית רב-שנתית.

<אלון זסק: אלה דברים שחלקם תשתיות שלא עשו 20–30 שנה או אולי יותר, אבל צריך להתחיל, אין ספק.

<אלון זסק: המשרד עצמו חושב שמבחינת אתרי פסולת ומה שניתן יהיה לתת מקרן הניקיון, בסביבות ה-80–90 מיליון שקלים של קרן ניקיון יו"ש יוקצו לטובת הנושא.

<אלון זסק: עוד פעם, צריכים לקחת בחשבון שבשונה מקרן הניקיון הרגילה של המשרד, קרן הניקיון יו"ש היא לא קרן שהיא מתחדשת עם היקפים גדולים.

<אלון זסק: זאת אומרת, זה לא שיש לי 300–400 מיליון שקלים כל שנה שאני יכול לשים אותם.

<אלון זסק: אם אני עכשיו מוריד פה 90% מקרן הניקיון של יו"ש, אז כמעט לא תהיה קרן ניקיון של יו"ש לפרויקטים עתידיים.

<תומר ישראל: תושלם החקיקה של קרן - - -

<אלון זסק: תכף נדבר על זה, אני מניח שנעמה תתייחס לזה.

<אלון זסק: אין ספק שהחלטת הממשלה הזאת, אם רוצים לעשות עבודה משמעותית, תצטרך להכניס תקציבים משמעותיים מאוד לטיפול בנושא.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך לראות את ההחלטה הזאת באמת, טיוטה שלה או לראות שהיא באמת כוללת מה שאמרת, וזה דבר גדול.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לתחם אותה, אתם צריכים לשאוף לתחם אותה בלא יותר מחמש שנים.

מרדכי יוגב: לא אמרתי שלוש, כי זה הרבה כסף, וזה לחדש כסף, תקציב 18' כבר יחסית סגור אז קשה, לשנות בו אפשר יהיה חלקית, ולהתייחס ל-19' ומעלה.

<אלון זסק: אנחנו נתחם אותה ונעשה אותה בשלבים.

<אלון זסק: יכול להיות שאנחנו נציב את היעד הגדול של הכול, ונגיד, שלב א' אנחנו עושים את הדברים הדחופים מאוד.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: בדיוק.

מרדכי יוגב: כמו שנאמר פה, אם זה חברון או אם זה שכם או אם זה חרמייה – הצרות היותר גדולות, המזהמות.

<אלון זסק: בדיוק.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: אתה רוצה להוסיף משהו, עדי?

<סא"ל עדי שוסטר: לא.

<סא"ל עדי שוסטר: רק בהקשר הזה אנחנו בסוג של מאמץ משותף יחד עם המשרד להגנת הסביבה ללכת ביחד לאוצר, מה שנקרא יד ביד, ולנסות להביא את התקציב לאירוע באמת המשמעותי שישנה את כל סדר הטיפול באירוע הזה שנקרא מפגעים ואיכות סביבה בכלל באיו"ש.

<סא"ל עדי שוסטר: ככה בראייתנו.

<אלון זסק: זה יושב לכם בתר"ש, לא?

מרדכי יוגב: אני רוצה לגעת ונראה אם יש פה התייחסויות, ניכנס לנושא מחצבות – קמ"ט מסו"ת פה.

מרדכי יוגב: הגשת לנו פה טבלה.

מרדכי יוגב: תודה, לקח הרבה זמן.

מרדכי יוגב: אני מבקש להשלים לתוכה – תרשום בבקשה – גם נ.צ.

מרדכי יוגב: כדי שיהיה קל אכן לאכוף ולברר ולדעת.

מרדכי יוגב: גם אם אדם רוצה להתלונן או להראות אז הוא יודע שזה נוגע בזה, אחרת לא כל אחד יודע לאפיין שזה אבו שושה או זה אבו טריף.

מרדכי יוגב: וגם נושא של בטיחות, יכול להיות שאין אצל הפלסטינים, לא יודע, אבל יש דרישה כזאת אצל הישראלים, וגם נושא של חוזה שיקום.

<גד אבידור: יושלם.

<גד אבידור: אין בעיה.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: נ.צ., בטיחות וחוזה שיקום.

מרדכי יוגב: וגם מחצבות שאינן פה.

מרדכי יוגב: קיבלנו רק לאחרונה ממועצה אזורית גוש עציון על מחצבות בית פג'אר שמבקשים להתנות את האישורים – אני יודע שמבקשים אישורים.

מרדכי יוגב: א.

מרדכי יוגב: שלא יחרגו מהדונמים ומהקצאת השטח שהוקצתה להם; ב.

מרדכי יוגב: שיעמדו בתנאי איכות סביבה.

מרדכי יוגב: אני לא ראיתי פה שמחצבת בית פג'אר מופיעה ואולי היא מופיעה והשם שלה לא ברור לי.

<גד אבידור: לא, היא לא מופיעה כפי שראית.

<גד אבידור: התחלנו תהליך עכשיו שייקח תקופת מה על מנת להגיש לך טבלה רחבה יותר ומקיפה.

מרדכי יוגב: זה טריוויאלי.

<ישראל גנץ: מוטי, אני מבקש, אנחנו דיברנו על זה בשבוע שעבר גם עם מנכ"ל הגנת הסביבה.

<ישראל גנץ: יש בעיה מאוד רחבה באיו"ש שמבקשים היתר לא למחצבה, למפעל כי המפעל הוא בשטחי C, והמחצבה היא בשטחי B, ולכן אנחנו לא מתעסקים עם שטחי B.

<ישראל גנץ: מה שקורה שהרבה פעמים את האבק ואת הזיהום ואת החפירות ואת הכל עושים בשטחי B, ואנחנו נותנים היתר כי המפעל הוא בסדר.

<גד אבידור: אני אענה לך.

<ישראל גנץ: כמו כל מפעל מזון או כזה דבר, לרוב משרד ממשלתי שואלים אותך מאיפה זה בא, לאן זה הולך, תביא אישור שגם מה שהיה בדרך הוא תקין.

<ישראל גנץ: יש לכם פה כוח, גם כשמאשרים מפעל שהוא לא מחצבה, להגיד: בסדר, המפעל הבנתי, אבל בוא נראה מאיפה זה בא, כמה אתם חוצבים, איך אתם חוצבים, כי אחרת יש הפקר אבל אצלנו זה בסדר.

<גד אבידור: אני אענה לך.

<גד אבידור: כפוף להסכמי אוסלו, כל מיזם שמוקם בשטחי B ויש בו אופציה למפגע חוצה גבולות, במקרה הזה מחצבות יש בהן, הן באמת חוצי גבולות.

<גד אבידור: הם נדרשים להגיש תסקיר השפעה על הסביבה, הם נדרשים לעמוד בהתניות של איכות הסביבה.

<סא"ל עדי שוסטר: חשמל, כבישים.

<גד אבידור: השפעה על כבישים, תחבורה, על אחת כמה וכמה אם המפעלים מתקנים הנדסיים, ואתה מתכוון לטריפי, מוקמים בשטחי C, נדרשים לעמוד בכל ההתניות, כולל תב"ע.

<ישראל גנץ: אבל ראינו שהתסקיר נמצא על המפעלים.

<ישראל גנץ: על המחצבה אין כלום.

<גד אבידור: לא, לא.

<גד אבידור: הם לא יכולים לעבור את התהליכים האלה.

<גד אבידור: הם גם מקבלים רישוי מהרשות הפלסטינית, כלומר הם לא מפעילים את המחצבה out of the blue.

<גד אבידור: הטענה שלך היא נכונה ואנחנו מודעים לסוגיה הזאת, אנחנו כן מטפלים בזה.

מרדכי יוגב: לצורך העניין אם אני מתייחס גם לכלל – אתה סיימת, ישראל?

<ישראל גנץ: כן.

<אפרים מן: לא הבנתי את הנקודה.

<אפרים מן: כל המחצבות בשטחי B, אתם בעצם מודעים אליהן?

<גד אבידור: אנחנו מודעים.

<גד אבידור: אני חייב לומר שאתרים חדשים שמוקמים, נדרשים להגיש תסקירי השפעה על הסביבה.

<יעל מייזל: אז רק חדשים.

<גד אבידור: לבוא ולומר עכשיו שאנחנו אחראים על כל אשר קורה בשטחי B - לא, אני לא יכול לומר את זה, אבל לראיה, תראו את דוגמת סוגיית המפחמות, התפ"ש נכנס וטופל.

<גד אבידור: המפגע טופל, למרות ועל אף שזה נמצא בשטח B.

<אפרים מן: יש לכם בעצם סקר מחצבות גם ב-B.

מרדכי יוגב: גם ב-A למעשה.

<גד אבידור: לא.

<גד אבידור: לא.

<גד אבידור: לשאלתו של אפרים, לא.

<גד אבידור: זה בדיוק מה שאמרתי כרגע.

<גד אבידור: אנחנו התחלנו תהליך שייקח זמן מה.

<גד אבידור: זה לא פשוט, עם מצבת כוח-האדם.

מרדכי יוגב: גד, אני אומר כך, שני דברים, שלושה - -

<אפרים מן: יכולים להוציא את זה לאאוטסורסינג.

מרדכי יוגב: - - ואני אלך אחרי כן גם לבקשת אישור בצד היהודי של המטבע.

מרדכי יוגב: אנחנו יודעים – ונשים את זה על השולחן – שהמחצבות הפלסטיניות עבדו ללא אישורים, קיבלו הלבנות, כולל מחצבת טריפי, שהשופט מזוז – שראוי היה להדיח אותו מתפקידו – מאשר פשעים ומונע בדברים אחרים.

מרדכי יוגב: ומה שאני אומר פר אקסלנס על השולחן, בלי לחזור בי ובלי פוליטיקלי קורקט ובלי שום דבר.

מרדכי יוגב: ראוי היה להדיח את השופט מזוז בעליון מתפקידו.

מרדכי יוגב: מכשיר פשעים.

מרדכי יוגב: מי שמכשיר פשעים כשופט עליון, צריך להדיח אותו מתפקידו.

מרדכי יוגב: מי שעזר להכשיר פשעים זה ייעוץ משפטי, שמתחיל במינהל האזרחי ובפרקליטות.

מרדכי יוגב: ועל כן, בלי תנאים, בלי ממונה בטיחות, בלי חוזה שיקום, בלי בטיח, בלי בטיחות דרך, בלי שום דבר, עם החלטות של באמצע מתפ"ש, חבר שלי והכול – נשים את זה על השולחן פר אקסלנס – אנחנו עכשיו רוצים לייצר לזה הסדרה ואנחנו בתהליך שאני חושב שהוא חיובי.

מרדכי יוגב: יחד עם זה ואני אומר לך בתור הקצין הבכיר במינהל האזרחי, לא יעלה על הדעת – ואני בפעם הבאה, בלי נדר, מתחייב בזה שאנחנו בנושא מחצבות, מעבר לטבלה שאני שמח שהתקדמנו, שם לכם פה תצ"א משקפת.

מרדכי יוגב: לשים תצ"א על יו"ש, לא צריך להוציא אפילו טיסן, מספיק רחפן היום, גם בשטחי A, ולדעת בדיוק איפה יש מחצבות ולדעת בדיוק איך הם הורסים את ההר וגונבים חומר ולדעת בדיוק מה ומי, ולדרוש מהרש"פ בשטחי A שתעשה את תפקידיה ולדרוש מעצמנו שנעשה בשטחי B/C את תפקידנו ונאכוף על הדברים.

מרדכי יוגב: נביא אותם אלינו, נעשה להם קפ"ק 2 ונסביר להם – עד תוך חודש אתם מגישים מסמכים כאלה – לעזור להם אפילו.

מרדכי יוגב: תוך חודשיים מיניתם ממונה בטיחות, תוך שלושה חודשים סגרתם חוזה שיקום.

מרדכי יוגב: הנה, אולי אפשר פה את אותו עפר שנשלח לכוכב יאיר, לשים במחצבה לשיקום על-יד, במקום במקום שהוא שם – פה מישהו העלה רעיון כזה מאחד מארגוני הירוקים – ולהיות גורם אוכף בעניין ולא גורם שהתחושה היא שאין אכיפה.

מרדכי יוגב: ובצד שני שואל כרגע, גד, שאלה הפוכה, מדברים שהתקבלו פה לוועדה לאורך הדרך, מה עוד מעכב מתן אישורים למחצבה של קרית ארבע לצורך העניין.

<גד אבידור: זה כרגע נמצא בישורת האחרונה.

<גד אבידור: למיטב הבנתי, הסוגיה, חלטנו אותה מול יועמ"ש איו"ש וראש המינהל האזרחי, וזה עולה לוועדה תכנונית.

מרדכי יוגב: מתי?

<גד אבידור: בהקדם האפשרי.

<גד אבידור: נבוא ונתחיל לתכלל את זה.

מרדכי יוגב: זה לא מת"ע.

<גד אבידור: לא, זה לא מת"ע.

<גד אבידור: זו ועדת משנה לכרייה וחציבה.

מרדכי יוגב: תן לי תאריך.

<גד אבידור: אני לא יכול לומר לך כי אני לא מייצג את לשכת התכנון כאן.

<גד אבידור: אני אציף את זה בפניהם.

מרדכי יוגב: אז נשמע רגע מה לעדי יש לומר.

<סא"ל עדי שוסטר: חשוב לי ככה לשים מסגרת לשיח על סוגיית המחצבות, ברשותך, לפחות בהקשרים האלה.

<סא"ל עדי שוסטר: קודם כול, צריך להבין שעולם המחצבות בכלל, כמנוע כלכלי, בטח תעסוקתי, הוא פקטור מאוד משמעותי.

<סא"ל עדי שוסטר: נכון להיום מפיקים 17 מיליון טון בשנה, לישראל מגיעים קרוב ל-12, זאת אומרת רבע מהתוצרת, מהתפוקה, בשימוש במדינת ישראל מגיע משטחי איו"ש.

<סא"ל עדי שוסטר: זה פעם אחת.

מרדכי יוגב: עדי, לחשו לי פה אבל אני מוכרח לומר.

מרדכי יוגב: גם ההון השחור בארץ הוא מנוע כלכלי אבל הוא לא חוקי.

מרדכי יוגב: והנה פישמן עומד למה שעומד, ואני לא מכיר בכלל את הסיפור שלו ולא רוצה להכפיש אותו.

מרדכי יוגב: אולי הוא צדיק גדול.

<סא"ל עדי שוסטר: זה כאמירה כללית.

<סא"ל עדי שוסטר: יש כמה דברים שאנחנו עושים אצלנו כדי לטפל באירוע הזה.

<סא"ל עדי שוסטר: קודם כול צריך להבין שביום-יום – ואתה יכול לראות את זה גם – איפה שיש, בטח בשטחי C, פעילות שהיא לא מאושרת, גם מגרסות שפועלות ללא רישיון או חציבה בלתי מאושרת, יש אכיפה.

<סא"ל עדי שוסטר: ואוכפים, מחרימים, לוקחים, קונסים ומטפלים וזה ביום-יום.

<סא"ל עדי שוסטר: יש דברים שצריכים להשלים שם, תראה שבמשך השנים מבצעים ושם כשמשביתים עכשיו אז פוגעים.

<סא"ל עדי שוסטר: דרך אגב, אנחנו אוכפים מול כולם כמו שצריך בהקשרים האלה וזה מאמץ שהוא מתמשך.

<גד אבידור: אמת ויציב.

מרדכי יוגב: גד, אני בפעם הבאה שם לך מול העיניים פה תצ"א.

מרדכי יוגב: אחד אחד, אזור אזור.

מרדכי יוגב: סתם ככה, נסענו מחצבה ליד מיתר והמחצבה שלפני עתניאל.

<גד אבידור: מופיעה.

מרדכי יוגב: חסר לי פה הרבה, אני לא אתחיל מצפון לדרום.

מרדכי יוגב: אני מכיר את כל הכבישים.

<ישראל גנץ: מול מעלה לבונה החדשה.

מרדכי יוגב: והמחצבות של - -

<אפרים מן: נחל ערוגות.

מרדכי יוגב: - - של בני נעים.

מרדכי יוגב: בלי סוף.

מרדכי יוגב: בלי סוף.

מרדכי יוגב: פשוט בלי סוף.

מרדכי יוגב: קורעים את הערים בכל המקומות.

מרדכי יוגב: אז פעם הבאה אנחנו באים לפה עם תצ"א.

<אפרים מן: נחל ערוגות, הלכתם לבדוק?

מרדכי יוגב: נחל ערוגות, עוד לא הגענו אליו, הוא בפני עצמו.

<גד אבידור: יחידת הפיקוח מטפלת בזה.

מרדכי יוגב: מה זה אומר מטפלת?

מרדכי יוגב: כבר החרימה את הבאגרים?

<גד אבידור: מה שזכור לי, בוצעו שם החרמות, צווי הפסקת עבודה, אבל אני מסתייג.

<סא"ל עדי שוסטר: אני יכול לבדוק.

<סא"ל עדי שוסטר: אני גם לא יודע להגיד נחל ערוגות.

מרדכי יוגב: חציבה בשמורת טבע קורעת את נחל ערוגות, קורעת לגזרים את כל הנוף ואת הכל.

<רס"ן נעמה גת: שמורה הסכמית.

<סא"ל עדי שוסטר: זו מורכבות שאחר כך אולי נרחיב עליה בהקשר הזה.

מרדכי יוגב: תכף נגיע באופן פרטני.

<סא"ל עדי שוסטר: אחת ההחלטות שקיבלנו, רמ"א, לגבי זה – לעשות משהו שעלה פה הרבה מאוד זמן באיו"ש, זה תוכנית אב למחצבות.

<סא"ל עדי שוסטר: הדבר הזה לוקח אותנו – עכשיו אנחנו במאמצים – קודם כול זה עדכון השכבה, כמו שאתה אומר התצ"א.

<סא"ל עדי שוסטר: זה לא מספיק התצ"א כי חשוב לנו גם לא רק לדעת איפה הבורות והפצע בשטח אלא גם מהן עתודות הקרקע ומה ניתן גם להמשך כהסתכלות קדימה.

<סא"ל עדי שוסטר: זה פעם אחת.

<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להגיד שעוד סוגיה שעל שולחננו בהקשרים האלה, בכלל יש בחינה – גם המתאם דן בדבר הזה – בחינת מעבר מזכות ראשונים למכרזים.

<סא"ל עדי שוסטר: זאת אומרת, עכשיו בכלל כל מתן האישורים בטיפול ובקידום מחצבה כמפעל כלכלי.

<קריאה: באדמות מדינה.

<סא"ל עדי שוסטר: באדמות מדינה כמובן, עובר רפורמה משמעותית שבסוף בעצם תטייב את האירועים.

<סא"ל עדי שוסטר: אחד הדברים שגם כן נמצאים זה כל עולם קרן שיקום המחצבות שכבר היום אנחנו עובדים על מציאת הפלטפורמה כדי שכל אחד שחוצב, מהטון הראשון שהוא מוציא הוא כבר משלם עליו תמלוג, לראות איזה כסף הוא משקיע כדי לשקם חזרה את המחצבה.

<סא"ל עדי שוסטר: זה גם משהו שלא היה בעבר.

<גד אבידור: חשוב לומר שהחקיקה נמצאת בידי משרד המשפטים כבר.

<סא"ל עדי שוסטר: כן.

<סא"ל עדי שוסטר: נכתב כבר הצו.

<רס"ן נעמה גת: צו ותקנות.

<סא"ל עדי שוסטר: צו ותקנות, זה כרגע עלה למעלה, זאת אומרת מחר בבוקר אנחנו כבר נדע להצביע על כמה מחצבות, כמה פצעים כאלה בשטח, לקבוע את תוכנית השיקום שלה ולראות מה שנקרא החזרת המצב לקדמותו בהקשרים האלה.

<סא"ל עדי שוסטר: זה נמצא על שולחננו.

<סא"ל עדי שוסטר: נכון, לפניך יש את המיפוי.

<תומר ישראל: מחר בבוקר כביטוי, נכון?

<תומר ישראל: כי זה נמצא גם - - -

מרדכי יוגב: אני שואל את נעמה תכף.

מרדכי יוגב: נגיע.

מרדכי יוגב: מה את מעריכה כתאריך שהצו הזה ניתן ומתחיל להיות נוכח?

<רס"ן נעמה גת: כרגע זה לא בידי אז קשה לי להעריך.

<רס"ן נעמה גת: אנחנו העברנו את זה להערות משרד המשפטים.

<רס"ן נעמה גת: כל תיקון חקיקה משמעותי שלנו עובר אישור של משרד המשפטים.

<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו עובדים עם החבר'ה שעושים את זה בארץ, היינו אצלם.

<רס"ן נעמה גת: אנחנו בשיח איתם.

<רס"ן נעמה גת: זה תיקון חקיקה מורכב.

מרדכי יוגב: כל מחצבה ישראלית ובכל מקום בארץ - גם שפיר ליד נילי או גם כפר גלעדי, בפצאל או בכל מקום - מחויבים בזה.

<רס"ן נעמה גת: נכון.

מרדכי יוגב: לכן אני אומר, גד, הדברים הללו שפה בוועדה אנחנו מנסים לקדם, באמת הם לצורך הסדרה נורמלית של כלל הדברים הללו.

מרדכי יוגב: לא אמרתי לפלסטיני לא לחצוב ולא אמרתי לשבור את מטה לחמו ולמנוע ממנו מנוע כלכלי.

מרדכי יוגב: אמרנו הסדרה, שיבין שלא חוצבים בנחל ערוגות כי לא פתחתם שם תוכנית אב למחצבות, ושכן חוצבים במקום אחר שנתנו לו אישור ושיש שיקום כדי שלא תיקרע הארץ.

מרדכי יוגב: ואם גם אתם יודעים להגיד איפה השיקום, מה שנקרא פינוי הטמנה, אדרבה.

מרדכי יוגב: אני חושב שאפשר להגיע לדבר הזה דרך קריאה של ראשי המערכת ולנהל הדרכה.

מרדכי יוגב: הדרכה והידברות, כמו שהצלחנו בקדרון.

מרדכי יוגב: אני מאמין בזה, עם כל הקושי של האכיפה.

מרדכי יוגב: אני רק מתנגד למציאות שבה פעם אחת לא אכפו והתעלמו, פעם שנייה יש מציאות – מציאות, לא תחושה – שבצד הפלסטיני מתעלמים ומלבינים את הכל מצד הצעקה של מנוע כלכלי, ובצד היהודי הכל מעוכב באחריות יועמ"ש יו"ש.

מרדכי יוגב: קחי לדוגמה, מחצבת קרית ארבע.

מרדכי יוגב: אני ארצה להבין מתי סוף סוף – תאריך – מאשרים אותה, לעומת מחצבות אחרות שמולבנות ואין אכיפה.

<רס"ן נעמה גת: מחצבת קרית ארבע לא מעוכבת כרגע בגלל יועמ"ש איו"ש.

<רס"ן נעמה גת: התקנות פקעו, ואנחנו להיפך, מצאנו לזה איזשהו פתרון נקודתי.

<רס"ן נעמה גת: אי-אפשר לאשר בלי חקיקה, זה לא עניין של יועמ"ש רוצה או לא רוצה, הדברים צריכים להיעשות לפי החוק.

<רס"ן נעמה גת: אני רק יכולה להגיד שגם מהצד השני אנחנו מנסים למצוא פתרונות.

<רס"ן נעמה גת: יש גם מחצבות ישראליות שפועלות בלי רישיונות או בלי תוכניות, וגם אותן, האצבע שלנו לא קלה על ההדק לסגור אותן.

<רס"ן נעמה גת: מחצבת סלעית אדומים למשל פועלת כבר הרבה מאוד שנים בלי תוכנית, עם חוב של תמלוגים, וגם לה אנחנו מנסים לתפור איזושהי חליפה יצירתית כדי לאפשר את המשך הפעילות שלה.

מרדכי יוגב: אז אדרבה.

מרדכי יוגב: אם נקבל רשימה שהיא סדורה, נוכל לסייע גם באכיפה הזאת.

מרדכי יוגב: אנחנו לא בעד אכיפה בררנית, אנחנו בעד אכיפה שוויונית בעניין בשביל לשמור על איכות הסביבה.

מרדכי יוגב: כן לבצע מה שצריך האדם, וכן לעשות מה שצריך לכלכלתו.

מרדכי יוגב: מצד שני, לא לקרוע את הארץ, לטובת כל האוכלוסייה.

<רס"ן נעמה גת: אני רק אומרת, האכיפה פה והניסיונות לפתור, הם נכונים לשני הצדדים.

מרדכי יוגב: לא, הם בררניים.

מרדכי יוגב: את יודעת את זה, נעמה.

מרדכי יוגב: והם חד-צדדיים.

<רס"ן נעמה גת: אני יודעת שאני בימים אלו מטפלת בהסכם למחצבת סלעית אדומים שהיא מחצבה ישראלית, שפועלת כמעט 17 שנה בלי תוכנית, עם חוב של תמלוגים.

מרדכי יוגב: אבל היא מבקשת לאורך כל השנים תוכנית, היא מבקשת הסדרה.

<רס"ן נעמה גת: לא.

<רס"ן נעמה גת: היא גוררת רגליים.

<רס"ן נעמה גת: אני לא רוצה לפתוח פה את המקרה הפרטני, אני רק אומרת זה נכון לשני הצדדים.

<גד אבידור: אני אשליך את זה על מחצבות א-ראם בשטחי C, בבעלות פלסטינית.

<גד אבידור: כלל המחצבות האלו מסיימות את עתודות החציבה שלהן, כלל המחצבות האלו עוברות הליך תכנוני עמוק ורחב שמוביל אותן לתב"ע ולשינוי ייעוד הקרקע לאזור תעשייה.

<אפרים מן: אתם כתבתם שאין היתכנות לאשר שם תב"ע.

<גד אבידור: מי כתב את זה?

<אפרים מן: בעתירה שהוגשה על המחצבות האלה שאתה מדבר, אתם כתבתם שהוגשו בקשות בעבר להסדרה סטטוטורית ואין אפשרות להגיע להסדרה סטטוטורית לאור הקרבה לבתי מגורים.

<אפרים מן: זה אתם כתבתם.

<גד אבידור: אני לא יודע, אם קיימת שם מחצבה ליד מגורים אז על אחת כמה וכמה אם החציבה תסתיים ויוקם שם אזור, אפילו אזור תעשיה של לואוטק.

מרדכי יוגב: איזה מחצבה זו מחצבת א-ראם?

<גד אבידור: א-ראם, אתה מדבר כאן על מכלול של שש מחצבות.

<אפרים מן: מה שאנחנו קוראים קלנדיה.

מרדכי יוגב: איך היא מופיעה בטבלה?

<גד אבידור: ר-22.2; ר-22.1; ר-113; ר-111; ר-283; ר-99.

<גד אבידור: אלו נופלות לך שם.

<גד אבידור: צריך להבין, הטענות שלך הן נכונות ומוצדקות אבל אני לא יודע, אני לא מכיר את הסוגיה הזו של לא ניתן לאשר.

<גד אבידור: זה נמצא בהליך בחינה, כלומר אין כאן דבר שהוא לא על השולחן, הכול על השולחן, הכול נבחן.

<גד אבידור: כל מי שירצה להקים היום אתר כרייה חדש, בעלות פלסטינית ישראלית, נדרש לתב"ע מלאה כוללת תוכנית בטיחותית.

מרדכי יוגב: לא כך קרה במקרה האחרון של טריפי.

מרדכי יוגב: הוא עשה מה שבראש שלו בלי שום אישור, ושופט עליון אישר.

<גד אבידור: אני מכיר את הטענות שלך על בג"ץ 5964/15.

<אפרים מן: לא.

<אפרים מן: 2997/16.

<אפרים מן: הוא לא מדבר על אותו בג"ץ.

<גד אבידור: הוא מדבר על 5964/15 על מני מזוז.

מרדכי יוגב: אני לא אכנס לזה.

<אפרים מן: היושב-ראש מדבר על המחצבות של קלנדיה, שזה טריפי, אבו שושה?

מרדכי יוגב: לא, לא.

מרדכי יוגב: על עפרה דרום.

<אפרים מן: הבנתי.

<גד אבידור: בכל אופן היא בשטח B.

<תומר ישראל: יש תאריך לתוכנית אב הזאת, למחצבות?

<גד אבידור: זה גם בתהליך, תומר, יחד עם הקרן לשיקום מחצבות ויחד עם ההסדרה הכוללת.

<תומר ישראל: כן.

<תומר ישראל: שאלתי אם יש תאריך יעד.

<גד אבידור: אני חייב לומר כאן, שלא יישמע "אכלו לי, שתו לי".

<גד אבידור: חברים.

<גד אבידור: המינהל האזרחי נמצא במצבת כוח-אדם מאוד מאוד ירודה ולא הולמת את פני המציאות.

<גד אבידור: יחד עם זאת, אנחנו נרתמים למשימות האלו מעל ומעבר.

מרדכי יוגב: גד, אני אישית סומך מאוד על ראש המינהל האזרחי, בסדר?

מרדכי יוגב: והעניינים לפעמים אישיים.

מרדכי יוגב: כמו שאני תוקף אחד, אני סומך על השני, ולכן אנחנו נבקש ממנו באמת לראות בסיס, התחלה, לפחות עקרונות של תוכנית אב למחצבות, ונראה לי שזה יהיה דבר שאני שמח ויקדם אותנו כפי שפה הגענו באמצעות הוועדה לתוכנית אב למים.

מרדכי יוגב: זה לא שאנחנו עושים את זה, אנחנו דוחפים עם רשות המים; תוכנית אב לחשמל עם רשות החשמל, ואני רואה בזה ברכה וגם אותה דאגה עתידית לשתי האוכלוסיות – גם בחשמל, גם במים – וכך גם תוכנית אב לאיכות סביבה בכולל, בעניין הזה למחצבות.

מרדכי יוגב: אז באמת תשלימו את הנ.צ.

מרדכי יוגב: טוב היה שליד זה היה גם שם היישוב – א-ראם, בית פג'אר – אז הדבר יאפשר זיהוי.

<גד אבידור: יושלם.

<גד אבידור: אין בעיה.

מרדכי יוגב: יחד עם תוכנית אב למחצבות.

מרדכי יוגב: אנחנו נעבור לנושאים הבאים הנוספים.

מרדכי יוגב: אנחנו נגענו בנושא כוכב יאיר, ניגע בו בסוף אם ירצו להוסיף.

מרדכי יוגב: נעבור לנושאים ששייכים לצד המשפטי יותר.

מרדכי יוגב: מט"ש עפרה.

מרדכי יוגב: נעמה.

<רס"ן נעמה גת: אני, כנראה בהיעדרו של בני.

<רס"ן נעמה גת: מט"ש עפרה, היה דיון התנגדויות לפני כחודש.

<רס"ן נעמה גת: יש התנגדויות מורכבות - כמו שאנחנו יודעים הסיפור הזה לא פשוט – גם תכנוניות, מקרקעיניות, סביבתיות, והחלטה אמורה להתקבל ולהיכתב בזמן הקרוב.

<רס"ן נעמה גת: אני צופה שתוך כמה שבועות כבר תהיה החלטה בהתנגדויות.

מרדכי יוגב: עד מתי?

<רס"ן נעמה גת: שוב, זו עבודה משותפת של כמה גורמים.

מרדכי יוגב: עד מתי?

מרדכי יוגב: אוגוסט 06, חייל יודע, שנתיים ו-10 הוא בחוץ.

<רס"ן נעמה גת: עניין של כמה שבועות.

<רס"ן נעמה גת: זה ממש בישורת האחרונה.

<רס"ן נעמה גת: אני לא יודעת להתחייב.

מרדכי יוגב: אני מתייחס ברצינות ליועמ"ש יו"ש, אני חושב שהוא קצין רציני ולכן אני רוצה שיעמוד בדיבורו, ואם את אומרת שבועות, זאת אומרת לא חודשים.

מרדכי יוגב: אם אנחנו כרגע באמצע יוני, אז יולי-אוגוסט - אני מאוד לארג' - עד אמצע אוגוסט.

מרדכי יוגב: מעבר לאמצע אוגוסט זה כמה חודשים, חודשיים.

<רס"ן נעמה גת: כן.

<רס"ן נעמה גת: שוב אני אומרת, זו הערכה.

<רס"ן נעמה גת: כרגע אני לא רואה סיבה שלא נעמוד בה, אלא אם כן - - -

מרדכי יוגב: אלא אם כן יועמ"ש יו"ש, זה לא מתאים לו מבחינה פוליטית.

מרדכי יוגב: אני על השולחן, אני על השולחן, אני כל הזמן על השולחן.

<רס"ן נעמה גת: ואתה יודע, חבר הכנסת יוגב, מה עמדתי בעניין הזה.

<רס"ן נעמה גת: אנחנו קציני צבא, אין לנו אג'נדה פוליטית.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: לכן צריך לאזרח את המחלקה המשפטית במינהל האזרחי.

<רס"ן נעמה גת: יכול להיות.

<רס"ן נעמה גת: אין לנו אג'נדה פוליטית.

<רס"ן נעמה גת: האג'נדה היחידה שלנו היא שלטון החוק.

מרדכי יוגב: קדימה, נו.

מרדכי יוגב: אז קיבלתם, העברתם אותו להפקדה, העברתם לתוקף.

<מאיר שילה: אני רוצה להעיר פה משהו, אני מוכרח להתערב כי אני מעורב בכל הישיבות האלה.

<מאיר שילה: הישיבה שהייתה לפני חודש, פשוט מאוד עו"ד ספרד לקח וכיבס את מה שהוא עשה בפעם הקודמת, זה הכול.

מרדכי יוגב: אני יודע.

<רס"ן נעמה גת: זכריה.

<מאיר שילה: זכריה, סליחה.

מרדכי יוגב: במקרה הזה הדברים ידועים, נעמה.

<מאיר שילה: הוא כיבס את אותם דברים.

<מאיר שילה: הטענות שהועלו בוועדה, בעצם שללו את כל מה שהוא אמר כי הדברים חזרו על עצמם.

<מאיר שילה: לא היה שם שום דבר ייחודי חדשני שיעורר את הוועדה להתלבטויות על השאלות.

מרדכי יוגב: פה, בשבתנו כבג"ץ, אנחנו לא שומעים טענות פרטניות ואנחנו מבקשים שעד אמצע אוגוסט תהיה תשובה בעניין הזה, ההחלטה שתתקבל עד אמצע אוגוסט ואנחנו נעקוב אחרי זה - -

<מאיר שילה: מריחה, זה הכול.

<מאיר שילה: מורחים אותנו עוד ועוד ועוד.

מרדכי יוגב: - - עם המשיכה של למעלה מעשר שנים – היסטוריה היסטוריה, מסתכלים קדימה.

מרדכי יוגב: פרויקט איגום נחלים.

<רס"ן נעמה גת: איגום נחלים – התמ"א ממתינה כרגע גם להערות משפטיות.

<רס"ן נעמה גת: זה כרגע לצערי לא התקדם כמו שהיינו רוצים.

<רס"ן נעמה גת: בהמשך למה שגד אמר, אני לא אבכה פה על מצב כוח-האדם ביועמ"ש יו"ש.

מרדכי יוגב: מה הבעיה להסדיר לפי חוק ניקוז?

מרדכי יוגב: גם הבאתם נדמה לי קצין משפטי במילואים לטפל בזה, אם אינני טועה, לא יודע את שמו.

<רס"ן נעמה גת: יצאה חוות דעת שלנו, אין אפשרות להימנע פה מהליכי תכנון רגילים, לפי חוק תכנון ערים כפרים ובניינים.

<רס"ן נעמה גת: הפרויקט הזה פשוט לא עונה להגדרות פקודת הניקוז.

<קריאה: בדולב?

<רס"ן נעמה גת: בדולב.

מרדכי יוגב: כפיילוט.

<ד"ר יובל ארבל: הפרויקט הזה נועד למנוע הצפות באיילון.

מרדכי יוגב: וגם לאגום את מי הגשמים לטובת שתי האוכלוסיות.

<ד"ר יובל ארבל: גם וגם.

<רס"ן נעמה גת: הוראות הדין ברורות.

<קריאות: - - -

מרדכי יוגב: בואו נשמע את עדי.

<סא"ל עדי שוסטר: קיבלנו את חוות דעת היועמ"ש וראינו שמול מה שנקרא מדרגות הניקוז שאנחנו מבצעים אותן נדרש פה הליך תכנוני שהוא מלא.

<סא"ל עדי שוסטר: במקביל, אתמול היה פורום ניקוז בראשותי במינהל האזרחי שהנושא הזה עלה.

<סא"ל עדי שוסטר: בימים אלה, אפילו שבוע הבא, כבר תופקד תמ"א 62 לניקוז שבעצם תאפשר מסלול חדש להגיש את הבקשה על-פי קריטריונים מסוימים, שבעצם יסייע לא לעשות את כל התהליך הארוך והתכנוני שכרגע נדרשים לעשות ואני חושב שזה יפתח דרך ריאלית לבצע את המהלך הזה.

<סא"ל עדי שוסטר: אבל לבקשה עצמה, בתצורה הנוכחית ללא התמ"א הזאת, נדרש הליך תכנוני מלא.

<רס"ן נעמה גת: אפשר להגיש על בסיס תב"ע נקודתית.

<רס"ן נעמה גת: חשוב להבין, זה פרויקט בסדר גודל.

<ישראל גנץ: מי מגיש תב"ע פה?

<ישראל גנץ: אני אומר, בשביל להגיש תב"ע צריך חתימת בעלי הקרקע, צריך איגום וניקוז.

<סא"ל עדי שוסטר: אז התמ"א עוזרת בהקשר הדברים האלה.

<ישראל גנץ: התמ"א תעזור, רק אני אומר, להגיד היום אפשר להגיש תב"ע נקודתית זו אמירה שהיא לא אפשרית, מסיבה פשוטה.

<ישראל גנץ: אם אנחנו מדברים על ניקוז ועל איגום - - -

<סא"ל עדי שוסטר: נכון.

<סא"ל עדי שוסטר: זה דבר מורכב מאוד בהקשר הזה.

<רס"ן נעמה גת: נכון.

מרדכי יוגב: אני מבקש מכם דבר אחד, מהיועמ"ש, ותוך שבוע, וזה יעבור ליועץ המשפטי לממשלה, כי הפרשיה הזאת, עלי היא נמאסה והיועמ"ש פה פועל בצורה פוליטית ולא מקצועית.

מרדכי יוגב: כי לפי חוק הניקוז, הוא מזמן יכל לבצע את הפרויקט הזה שהיה מציל את מדינת ישראל מהשקעות לא נורמליות של מיליארדים בשביל להציל את האיילון פעם בחמש, עשר שנים, והיה מאגם את המים האלה לתוך האקוויפר לטובת כל האוכלוסיות.

מרדכי יוגב: ואת הפיילוט הזה אפשר לבצע בנקודה אחת ולראות את איכותה, ולטובת כל האוכלוסיות, ובדרך הזאת היה אפשר לקדם אותה.

מרדכי יוגב: זה גרירת רגליים לא מקצועית בעניין הזה – תרשי לי לומר – ואני אעביר את חוות הדעת הזאת ליועץ המשפטי לממשלה ואני גם אדבר אתו על כך, ואני מבקש שיעביר אלינו לוועדה תשובה מנומקת משפטית מדוע בלתי ניתן לקדם את הפרויקט הזה לפי חוק הניקוז ומדוע הוא מעכב אותו כבר במשך עשור שנים ומעלה, אולי 15 שנה, יועץ אחרי יועץ, בלי נימוק מספיק משמעותי.

יחיאל חיליק בר: סליחה, ברשותך.

יחיאל חיליק בר: גם אם הוא מנהל את זה לא מקצועי לדעתך, תרגיע טיפה עם הסיפור של ניהול פוליטי.

יחיאל חיליק בר: בוא, תשים את זה בצד, תחזור בך מהאמירה הזאת.

יחיאל חיליק בר: זה המינימום שאתה - - -

מרדכי יוגב: בשביל חברי חיליק, אני אוהב את האחדות אתו על ירושלים, אז אני חוזר בי מהאמירה הפוליטית הזאת, על אף שאמרתי אותה לפרוטוקול.

<רס"ן נעמה גת: וזה לא דיון באמת בוועדת משנה איו"ש שכבר מאשימים את יועמ"ש איו"ש בפוליטיזציה.

מרדכי יוגב: לכן אני מבקש ממנו תשובה מנומקת משפטית ומקצועית ואני אעביר אותה ליועץ המשפטי לממשלה.

<רס"ן נעמה גת: אז אני יכולה להגיד.

<רס"ן נעמה גת: קודם כול, חוות הדעת - אני לא כתבתי אותה אז אני מרשה לעצמי להגיד שהיא מאוד מאוד מקצועית – סוקרת את הוראות הדין.

<רס"ן נעמה גת: חוק הניקוז לא חל באיו"ש, כמו שהיושב-ראש יודע, לנו יש את פקודת הניקוז, פקודה מנדטורית.

<רס"ן נעמה גת: היא לא עברה את התיקונים של החוק הישראלי, היא מתייחסת למקרים הרבה יותר מצומצמים.

מרדכי יוגב: החלת חוק הניקוז באיו"ש – נביא את זה להחלטת כנסת ונעשה את זה כך יחד עם עוד כמה חוקים בזריזות.

<ישראל גנץ: הייתה חוות דעת מנומקת שמתייחסת למה שחל ביו"ש היום.

<ישראל גנץ: קיבלתם את זה, התייחסתם לזה.

<רס"ן נעמה גת: אין בעיה.

<רס"ן נעמה גת: בוודאי, יש לנו חוות דעת שמתייחסת לדין שחל באיו"ש.

<רס"ן נעמה גת: והדין שחל היום באיו"ש לא מאפשר לבצע פרויקט בסדר גודל כזה, ואנחנו מדברים על פרויקט בסדר גודל עצום, אנחנו לא מדברים פה על הנחה של צינור.

<אפרים מן: יצא למינהל האזרחי לפעמים לתת רישיונות במקרים קיצוניים, שהוא מחליט שפה יש שיקולים מרחיקי לכת לכלכלה הפלסטינית ולתת רישיון למרות שאין תב"ע?

מרדכי יוגב: נעמה, הוא קטן מכל מחצבה.

מרדכי יוגב: הוא כלום.

<מאיר שילה: הפרויקט הזה – אצלי פה ביד – שני מיליון שקלים.

<מאיר שילה: על מה אנחנו מדברים.

<מאיר שילה: מדברים פה על 300 מיליון שקלים, מזיזים פה אני לא יודע מה במינהל האזרחי.

מרדכי יוגב: מט"שים והרים.

<רס"ן נעמה גת: אתה מדבר פה על הקמה של מאגר, חפירה, משנה את התכסית של השטח.

<רס"ן נעמה גת: זה לא עניין של מה בכך - - -

<מאיר שילה: אני יודע בדיוק מה עושים שם.

<אפרים מן: מחצבה לא עושה את זה.

<קריאות: - - -

מרדכי יוגב: שקט בבקשה.

מרדכי יוגב: אני מבקש מכולם, זכות הדיבור לא ניתנה לכם.

מרדכי יוגב: לדבר לפי זכות דיבור.

מרדכי יוגב: נעמה, אני אומר לך ואת יודעת שאני גם מעריך אותך, לעשות מצל הרים הרים במקום שהם אינם ולגרור רגליים זה עבודה פוליטית ולא מקצועית של יועץ משפטי למינהל, ואני לא חוזר בי מדברי, וראוי היה לאזרח את המחלקה הזאת שתתנהל מקצועית.

מרדכי יוגב: פרויקט של שני מיליון, לעשות במקום אחד טרסה, לאגום את המים, לראות את ההשלכות של חלחול המים לתוך האקוויפר במקום שיעופו לאיילון ויציפו אותו, כפיילוט, אין פה שום צורך בכל מיני השהיות, דברים אחרים, לטובת שתי האוכלוסיות, בהסכמת שתי האוכלוסיות.

<רס"ן נעמה גת: אף אחד לא אומר שזה בלתי אפשרי.

<רס"ן נעמה גת: אומרים שצריך לעשות פה הליך תכנוני.

מרדכי יוגב: מאה אחוז.

<ישראל גנץ: נעמה, אבל אי-אפשר לעשות בלי תמ"א.

<ישראל גנץ: אם יהיה תמ"א – מצוין.

<ישראל גנץ: כל עוד אין תמ"א, אי-אפשר, זה אשליה.

<ישראל גנץ: אין אפיק כזה.

מרדכי יוגב: הדבר הזה יעלה ליועץ המשפטי לממשלה כתלונה על היועץ המשפטי של יו"ש, נקודתית, על גרירת הרגליים, ואם צריך גם נסתייע פה בגופים משפטיים בכירים.

<רס"ן נעמה גת: היועץ המשפטי לממשלה הוא ודאי המנחה המקצועי שלנו - -

מרדכי יוגב: נכון.

<רס"ן נעמה גת: - - ואם הוא לא יסכים עם חוות הדעת שלנו, נקבל אותה.

<רס"ן נעמה גת: חשוב לי להגיד ולפרוטוקול – אני יודעת שאני לא אשכנע כנראה את כבוד היושב-ראש – חוות הדעת שלנו היא מקצועית, רק בהתאם לדין שחל באיו"ש, לא נגועה בשום מניעים פוליטיים.

<רס"ן נעמה גת: יש ביועמ"ש איו"ש הרבה מאוד קצינים, כל אחד רשאי להחזיק באיזו דעה פוליטית שהוא רוצה, זה לא מעניין אותנו.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: זה אני מקבל.

מרדכי יוגב: אני רוצה את חוות הדעת המקצועית מדוע לא לבצע את זה לפי תקנות הניקוז.

<רס"ן נעמה גת: כי הן לא חלות.

מרדכי יוגב: אז אנחנו נדאג להחיל אותן אם זה התירוץ הנוכחי – החלת חוק הניקוז ביו"ש.

<רס"ן נעמה גת: זה כבר לא במגרש שלנו.

<רס"ן נעמה גת: אנחנו מתייחסים לדין שחל באיו"ש.

<קריאה: - - -

מרדכי יוגב: עזוב, עזוב.

מרדכי יוגב: הם יגררו את הרגליים עוד, נגיע לתובנות.

מרדכי יוגב: לא יעזור לכם כלום, היהודים הם עקשנים יותר מכל אחד אחר, היו פה ויהיו.

מרדכי יוגב: אנחנו עוברים הלאה – נושא החקיקה הסביבתית.

מרדכי יוגב: היה פה מישהו, דווקא המשרד לאיכות סביבה, אתם רציתם להתייחס, וזה בהמשך.

<אלון זסק: עוד פעם, כחלק מהצעת המחליטים הכוללת, ביחד עם רמ"א, אנחנו נערכים לסעיף החלה של חוקי סביבה גם ביו"ש, שזה אומר סיוע – דיברו על זה שיש בעיות של תקציב וכוח-אדם וכו'.

<סא"ל עדי שוסטר: התאמת החקיקה – אז נכון, זה דורש, יש לזה משמעויות, גם יועמ"ש הציגו את זה.

<רס"ן נעמה גת: אושר, למיטב ידיעתי, תקציב לשני יועצים במיקור חוץ – בשורה מאוד משמחת מבחינתנו.

מרדכי יוגב: אני אפרט.

מרדכי יוגב: אנחנו מדברים על חוק האסבסט, שנאמר שייחתם עד סוף מאי, ולא קרה.

<רס"ן נעמה גת: אני מתנצלת.

<רס"ן נעמה גת: יש פה מועדים, אני לא יודעת מי התחייב להם.

מרדכי יוגב: אתם.

<רס"ן נעמה גת: ודאי לא אני.

מרדכי יוגב: את רואה, את אומרת שבועות, אני לוקח את זה למקסימום.

מרדכי יוגב: אני תמיד לוקח את מה שאתם אומרים, אני לא קובע.

<רס"ן נעמה גת: אני לא יכולתי.

<רס"ן נעמה גת: חוק האסבסט נמצא במשרד המשפטים, אז אני בוודאי לא יכולה להתחייב בשבילם.

מרדכי יוגב: נאמר, חוק אוויר נקי, עד ספטמבר 17'; נאמר, חוק פסולת אלקטרונית יהיה השלישי בסדר עדיפויות לחתימה ביו"ש; אושר תקציב לגיוס שני יועמ"שים לקידום חקיקה סביבתית.

מרדכי יוגב: אתם אמרתם, אני מצטט אתכם מישיבות קודמות.

<אלון זסק: האחרון שאמרת, שימומנו יועמ"שים לטובת הפעלת חקיקה סביבתית, זה בדיוק מה שאנחנו אישרנו כרגע לעבוד, ואני מניח שברגע שהם ייכנסו, לפי תוכנית העבודה ולפי סדר העדיפות שיקבע המשרד ביחד עם המינהל האזרחי, הם יתחילו להכניס את דברי החקיקה האלה ולהפעיל אותם.

<רס"ן נעמה גת: אנחנו כבר בימים אלו עובדים על כתיבת מכרז והכוונה להוציא אותו כמה שיותר מהר.

<רס"ן נעמה גת: מקווה שיגיעו אנשים טובים וזה יוכל לתת פוש רציני.

<רס"ן נעמה גת: לגבי החוקים הספציפיים.

<רס"ן נעמה גת: חוק האסבסט נמצא בישורת האחרונה, יש מחלוקת אחרונה עם המשרד להגנת הסביבה שצריכה להיות מוכרעת על-ידי משרד המשפטים ואז אפשר יהיה לחתום עליו; חוק אוויר נקי עדיין בשלבים של טיוטה מול המשרד להגנת הסביבה, אנחנו עובדים בתיאום איתם; חוק פסולת אלקטרונית – ולכן אני אומרת שלא נראה לי סביר שאני התחייבתי פה על הדברים האלה – כי העמדה המקצועית שקיבלנו מהמשרד להגנת הסביבה, שנכון לעכשיו, לא נכון יהיה להחיל את חוק פסולת אלקטרונית בגלל שיש קשיים ביישום שלו בישראל, ולכן הם היו מעדיפים להמתין עם זה עד שיראו - - -

מרדכי יוגב: אם הסמנכ"ל אומר את זה, אני סומך עליו.

מרדכי יוגב: דין אחד, מה שמקצועי מקצועי.

מרדכי יוגב: לעומת זה, חוק הניקוז כן ראוי שיוחל ביו"ש וישמש כבסיס לאיכות סביבה, לא מעבר לכך - במקום חוק פסולת אלקטרונית.

<רס"ן נעמה גת: יכול להיות.

<רס"ן נעמה גת: כמו שיושב-ראש הוועדה יודע, אנחנו פועלים בהתאם לסדר עדיפויות שנקבע על-ידי סגן שר הביטחון.

<רס"ן נעמה גת: מה שיוגדר לנו נעשה כמובן.

מרדכי יוגב: אוקיי.

מרדכי יוגב: אז אנחנו נבקש כוועדה.

<אלון זסק: אם הנושא של יישום חוק פסולת אלקטרונית נראה כרגע - גם מבחינת יישום בישראל וגם מבחינת סדרי עדיפויות - יורד דרגה, האם הוועדה קוראת בעצם להכניס את חוק הניקוז למעלה ככל שזה ניתן?

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: חד-משמעית, במסגרת החוקים.

<אלון זסק: אנחנו צריכים לבדוק ולראות את זה, אני יודע שיש גם שינוי שאמור לבוא לחוק הניקוז, שנדון היום, חוק הניקוז בישראל.

מרדכי יוגב: בתוך הקו הירוק.

<תומר ישראל: אם אפשר מילה בנושא הפסולת האלקטרונית.

<תומר ישראל: נכון, יש קושי גדול ביישום שלו בישראל עדיין ואני מקווה שזה ישתפר, אבל אחת מהבעיות עם הפסולת האלקטרונית היא שהיא מוברחת ליהודה ושומרון, ואם לא מיישמים את החוק ביהודה ושומרון אולי כדאי למצוא איזשהו פתרון ולעצור באיזושהי דרך את ההברחות כחלק מהתוכנית הכוללת.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה להיכנס לפרטים הללו, אני מעדיף להיסמך על הגורם המקצועי.

מרדכי יוגב: בעבר נאמר, חוק אכיפה סביבתית, חוק אוויר נקי, חוק האסבסט, חוט טיפול בפסולת אלקטרונית, חוק PRTR מרשם פליטות, חוק הקרינה הבלתי מייננת – אלה היו ששת החוקים עליהם דובר, ואנחנו מצטמצמים כרגע לחוק אסבסט, חוק אוויר נקי וחוק הניקוז, בתקווה שיהיו שני יועמ"שים – שוב, את אומרת בשבועות הקרובים – עד אמצע אוגוסט?

<רס"ן נעמה גת: אנחנו מקווים בשבועות הקרובים לצאת למכרז.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: אז פחות מחודשיים, עד אמצע אוגוסט.

מרדכי יוגב: אני לוקח את זה הכי רחוק, לארג'.

<רס"ן נעמה גת: אני מאוד מקווה.

<רס"ן נעמה גת: רק חשוב לי לומר, החוקים שהזכרת כרגע הם לא חוקים שנמצאים בתוכנית העבודה שהגדיר לנו סגן השר.

מרדכי יוגב: מה הוגדר בתוכנית העבודה של סגן השר?

<רס"ן נעמה גת: בתחילה הוגדר חוק אוויר נקי, עכשיו נמצא משום מה חוק פסולת אלקטרונית – אנחנו בדיוק מנסים להבין למה הפער הזה – אבל החוקים האלה לא הוגדרו במסגרת תוכנית העבודה של סגן השר.

<רס"ן נעמה גת: חוץ מזה, חשוב לי כן לעדכן.

<רס"ן נעמה גת: קרן שיקום מחצבות – דיברו כאן - זו חקיקה שהיא מאוד מאוד משמעותית.

<שימי אליאל: אוויר נקי, הכוונה היא לשריפות פירטיות גם?

מרדכי יוגב: כן, כן.

מרדכי יוגב: אז מה אצלכם מבושל, נעמה?

מרדכי יוגב: אז מה כן מבושל אצלכם?

מרדכי יוגב: אוויר נקי.

<רס"ן נעמה גת: אוויר נקי; אסבסט; קרן לשיקום מחצבות.

<רס"ן נעמה גת: אנחנו עובדים כרגע על צו ייעול הליכי אכיפה, זה צו שייתן מענה גם לבעיות הגנת הסביבה אבל לעוד הרבה מאוד בעיות אזרחיות באיו"ש, שהמטרה שלו תהיה לקבוע עיצומים כספיים או עבירות מינהליות על כל מיני עבירות אזרחיות – אזרחיות במהות שלהן, שסובלות מתת אכיפה.

<רס"ן נעמה גת: בין היתר, עבירות של איכות הסביבה, עבירות בנייה, עבירות ארכיאולוגיה, ועוד הרבה מאוד היבטים אזרחיים.

<רס"ן נעמה גת: זה עוד ייקח קצת זמן כי זה צו מורכב, אבל כשהוא ייחתם הוא יהיה בשורה משמעותית כי הוא יאפשר באמת כלי אכיפה מאוד אפקטיבי.

<רס"ן נעמה גת: ועוד תיקון שאנחנו עובדים עליו זה עבירות קנס בתקנון המועצות, זה לבקשת המשרד להגנת הסביבה, אפשרות בעצם להטיל קנסות מינהליים על עבירות של הגנת הסביבה.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: ואנחנו מבקשים את חוק הניקוז.

מרדכי יוגב: אנחנו נבקש מסגן שר הביטחון מה התוכנית שהוא עבד כדי שנעבוד במקביל קודם על הדברים שהוא קבע ובהם נבקש את ההתקדמות.

<ישראל גנץ: אדוני היושב-ראש, בנושא אחר שקשור להוראות שאתה מנהל.

<ישראל גנץ: דובר כבר לפני שנתיים על אפשרות הטלת עיצומים כספיים על חברות סלולר שלא יעמדו ביעדי קליטה, וזה נמצא אצלנו בחקיקה.

<ישראל גנץ: גם סגן השר אמר שזה יהיה בסדר עדיפות.

מרדכי יוגב: אנחנו נשמע מה התוכנית שלו.

מרדכי יוגב: ובזה אנחנו פה בישיבה נוספת אז אני אנסה לא לערבב, נישאר בתחומי איכות הסביבה.

<רס"ן נעמה גת: אתה רוצה שאני אשיב על זה ממש בקצרה?

מרדכי יוגב: כן.

<רס"ן נעמה גת: זה לא נכנס לתוכנית של סגן השר, אני לפחות לא מכירה את זה.

<רס"ן נעמה גת: אני יודעת להגיד שאנחנו מקדמים את זה בעצמנו, כיועמ"ש איו"ש ומינהל אזרחי פנינו בעניין הזה למשרד התקשורת כדי לקבל את העמדה שלהם ואנחנו מחכים.

<רס"ן נעמה גת: בעבר הם התנגדו לזה, נראה איך זה יהיה עכשיו.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: ככל שאתם רוצים להישאר במסגרת, אז מה שנקרא, מה שתעשו לו כמה שיותר מהר צו אלוף לצורך העניין, אז להימנע מאותה התנגשות אבל לפי קביעה אחרונה של יועץ משפטי של הכנסת אין שום בעיה שהכנסת תחוקק גם באכיפה על צו האלוף כסמכות עליונה לחקיקה בישראל.

מרדכי יוגב: נכון לשבוע שעבר, שמעתי אותו מדבר על זה.

מרדכי יוגב: הוציאו את דבריו מהקשרם כאשר ראו בזה בעיה.

מרדכי יוגב: על-פי הסכמי ורסאי והצהרת בלפור, ו-50 שנה, יש לישראל זכות בשטח הרבה יותר מה-19 שנה של השלטון הירדני, שלא הייתה פה שום זכות אחיזה – היה, שלט, הלך.

מרדכי יוגב: אז החוק הישראלי הוא הרבה יותר חזק.

<רס"ן נעמה גת: זה דיון מעניין, שאני חושבת שבמסגרת הזמנים שלנו - - -

מרדכי יוגב: במסגרת הזמנים, לא עכשיו, לא נמצה אותו.

מרדכי יוגב: ובסוף, צריך את חוק המשילות, שבית-המשפט העליון לא יוכל לבטל חקיקה של הכנסת, כפי שמקובל ברוב הארצות הדמוקרטיות בעולם.

מרדכי יוגב: סגרתי את הסוגריים.

מרדכי יוגב: אנחנו נשתדל לעסוק בעוד שניים וחצי נושאים קצרים וגם אם כוכב יאיר, עסקנו בו בהתחלה.

<שימי אליאל: זה היה בדיון אחר שהוא לא מופיע אני מבין ברשימה פה.

מרדכי יוגב: אנחנו הוספנו אותו ועסקנו בו די בהתחלה כי בני אלבז נאלץ – מבעיות רפואיות – לעזוב.

מרדכי יוגב: אני אעדכן אותך, שימי, ראש מועצת כוכב יאיר, ואם יהיו לך שאלות אז ניגע בו כרגע כדי לא לגרור אותו לסוף.

מרדכי יוגב: בסוף נוותר על הנושא של שוד ארכיאולוגי, לא ניגע בו, אבל כן נבקש עוד לגעת בקידום אנרגיה מתחדשת – אומר לך, נעמה – ובפגיעה הקשה בשמורה ההסכמית, בנחל ערוגות באופן פרטני.

מרדכי יוגב: כוכב יאיר, מה שנאמר פה – ויכול פה עדי או אחרים, גם המשרד לאיכות הסביבה, חשוב מאוד, וחסר לנו פה ביטחון פנים – שהאדמה היא בבעלות פלסטינית, שהדיגומים אומרים שזו אדמת גן, עם חריגים שהם בודקים, שהופסקו העבודות.

מרדכי יוגב: ועוד נאמר פה – אני לא זוכר מי פלט את זה – שיש שם באזור מחצבה שראויה לשיקום, כך שאם יש מקום אליו לפנות, ראוי היה במסגרת תוכנית שיקום של מחצבות, להפנות את זה לשם.

מרדכי יוגב: אני לא מכיר את זה בשטח, יכול להיות שאתם בדיבור ביניכם עם ראש המועצה.

מרדכי יוגב: בוא נשמע אותך ונמצה את הנושא, שימי.

<קריאה: גם אנחנו לא מכירים, אמרנו שנבדוק את זה.

<שימי אליאל: אני לא מכיר עניין של מחצבה.

<שימי אליאל: העבודות, נכון לעכשיו, ברגעים אלה עובד שם גם טרקטור ואתמול עבד טרקטור בשטחים, כשהסיכום היה סיור ביום חמישי עם מר אלבז.

<שימי אליאל: את היית, נכון?

<רס"ן נעמה גת: לא.

<שימי אליאל: לא היית, סליחה.

<שימי אליאל: הסיכום הוא שאנחנו נסמן את הערמות שהושלכו ואת הפסולת, והוא התחייב לפנות אותן מהשטח, ומדובר על הרבה ערמות.

מרדכי יוגב: כמה משאיות נכנסות שם ביום?

<שימי אליאל: עשרות.

מרדכי יוגב: זה מה שאמרתי.

מרדכי יוגב: כשאמר עדי – שתי משאיות שהוא מעמיד - - -

<שימי אליאל: הן לאו דווקא קרוב לכוכב יאיר, צור יגאל, הן יותר לכיוון צופים.

<שימי אליאל: זה שטח של כמה קילומטרים רבועים, זה שטח עצום שהן נכנסות.

<שימי אליאל: אני לא כל הזמן רואה אבל הן עולות לכיוון השטחים הפתוחים האלה ושופכים שם פסולת.

<שימי אליאל: שני האזורים שקרובים ליישוב שלי – אחד אני רואה שעכשיו עבדו, אתמול והיום, ממשיכים לעבוד שם, הטרקטור של הפלסטיני כנראה.

<שימי אליאל: אין לי בעיה עם השטח של האדמה, הבעיה היא עם הפסולת שהושלכה שם, זה ה-issue, והמעבדה שאני מפעיל עכשיו מתקציב שלי כדי להוכיח ולהראות את הפסולת שהושלכה שם שמשפיעה על מקורות המים שלנו, של מדינת ישראל, של באר קיבוץ אייל, וצריך לעצור את העבודות האלה שם.

<שימי אליאל: פנינו בהליך משפטי למינהל האזרחי, ליועץ המשפטי, לא קיבלנו תגובה ואנחנו כנראה הולכים לפעול הלאה.

<גד אבידור: ברשותך, אתה ראש המועצה של?

<שימי אליאל: כוכב יאיר צור יגאל.

<רס"ן נעמה גת: קיבלתם כמה תגובות אפילו, סליחה.

<שימי אליאל: פנייה אחרונה מלפני שבועיים – לא התקבלה שום תשובה.

<רס"ן נעמה גת: אוקיי, אז את זה נבדוק, את זה אני לא מכירה.

<רס"ן נעמה גת: בקשות קודמות נענו.

<שימי אליאל: לא ניתנו תשובות למהות, להיתר לעבודות האלה.

<שימי אליאל: לא ניתן היתר, אנחנו לא ראינו היתר לעבודות הפיתוח האלה, ובסדרי גודל של עבודות פיתוח.

<שימי אליאל: אם זה היה נעשה במדינת ישראל, הבן-אדם שעשה את עבודות הפיתוח האלה היה בכלא.

<רס"ן נעמה גת: את זה נבדוק.

מרדכי יוגב: אני אומר לכם, נעמה, ואני לא רוצה פה להטיל דופי בבני אלבז – אז שלא יישמע מדבריי – אבל זה נראה כאילו פה מישהו מתעלם וגם מקבל כספים.

מרדכי יוגב: אני אומר לכם כמינהל.

מרדכי יוגב: ולא יעלה על הדעת שיהודה ושומרון זה פח האשפה של מדינת ישראל, משום סיבה זו או אחרת.

מרדכי יוגב: ומשאיות דוהרות כל היום וכל הלילה, אנחנו טענו את זה גם כלפי משאיות אלידורי בשעתו באזור גוש עציון, חלק באישור וחלק דוהרות שם מכל ישראל שופכות שם ללא אישורים, ועל הדבר הזה צריך – אני יודע שיש את הבעיה, מעבר לקו ירוק, בתוך קו ירוק – בעיה תחיקתית מפה לפה ומפה לשם.

מרדכי יוגב: הקו הירוק, כשיודעים לשתף פעולה, אז הוא משרת אותנו; כשלא יודעים לשתף פעולה, אז הוא לנו גבול, ולהם מעבר חופשי – לפושעים, לגנבים.

<שימי אליאל: זה שטח הפקר, הוא מעבר לקו הירוק, אין עליו מחסום, אין מעבר גבול.

<שימי אליאל: אין מעבר ובקרה של עוברים.

מרדכי יוגב: נטו בקו ירוק בפנים, סמכותכם לשים בטונדה, לשים אכיפה, לשים מה שאתם רוצים, לעצור את המשאית בתוך שטחי יהודה ושומרון ולהחרים אותה, לכמה שאתם רוצים – לעכב, למנוע, להגיד יש שם ריבון.

מרדכי יוגב: נגענו בזה.

מרדכי יוגב: לכן ברשותך, ואנחנו גם נסכם את זה.

<שימי אליאל: תודה.

<שימי אליאל: בסדר גמור.

מרדכי יוגב: אני נוגע בעוד שתי נקודות בזריזות רבה, ומבקש את תשובתכם.

מרדכי יוגב: לא ניגע בעתיקות.

מרדכי יוגב: אחד, נושא אנרגיה מתחדשת – התבשרנו שתהיה כתיבת נוהל מינהל אזרחי.

מרדכי יוגב: גם זה נאמר, עד אמצע מאי.

<רס"ן נעמה גת: מה יהיה, סליחה?

מרדכי יוגב: שתהיה כתיבת נוהל במינהל האזרחי להקמת טורבינות רוח ביו"ש עד אמצע מאי.

מרדכי יוגב: קמ"ט אנרגיה.

<סעיד קאסם: אני אתייחס קצת לא רק לאנרגיית רוח אלא בכלל לאנרגיות מתחדשות.

<סעיד קאסם: כמובן, באיו"ש אנחנו כפופים להחלטות הממשלה בעניין של אנרגיות מתחדשות.

<סעיד קאסם: כל החלטה שמפוסמת על-ידי ממשלת ישראל, רשות החשמל, משרד האנרגיה, אנחנו מאמצים אותה באיו"ש.

<סעיד קאסם: נכון להיום, אנחנו עובדים על המכסה החדשה, מכרזי PV, צפויים בחודשיים הקרובים להחיל אותם ומאז ההחלה אפשר להגיש.

<סעיד קאסם: נפרסם מכרזים בפעימות בהתאם למכסות שייקבעו בישראל.

<סעיד קאסם: לעניין הרוח והביו-גז, למעשה מפברואר 2015 הרגולציה חלה באיו"ש.

<סעיד קאסם: היה ניתן להגיש מפברואר 2015 בקשות.

<סעיד קאסם: רק לאחרונה, וזה תחילת יוני, הוגשה הבקשה הראשונה לטורבינות רוח באיו"ש, למרות כל הלחצים.

<סעיד קאסם: בקשה ראשונה שהוגשה, תחילת יוני 2017.

<סעיד קאסם: בימים האלה אני בודק את הבקשה ואנחנו נשיב בהתאם.

מרדכי יוגב: סעיד, אני מכיר בקשות כבר של שנים.

<סעיד קאסם: זה לעניין הרגולציה.

מרדכי יוגב: הופיע פה בוועדה מי שהיה מנכ"ל מועצת יש"ע, עדי מינץ, היו פה אחרים.

<סעיד קאסם: אני אשמח לראות בקשות לרישיון ייצור - -

מרדכי יוגב: אני אעלעל פה בסיכומים מלפני שנה ולפני שנה וחצי.

<סעיד קאסם: - - שהוגשו לפני יוני 2017.

<סעיד קאסם: אני אשמח לראות.

מרדכי יוגב: לא נעים לומר, סעיד, אני מרגיש עם זה רע, עם האמירה שלך.

<סעיד קאסם: אפשר לבדוק.

מרדכי יוגב: אני אאמת אותה, וגם אם לא עכשיו, כדי לא לעכב.

<רס"ן נעמה גת: עדי מינץ פנה לאג"ת בעבר בשאלה אם קיימת היתכנות.

<סעיד קאסם: יכול להיות "יש"ע הירוקה".

<גד אבידור: היו פניות מקדמיות גם אלי בנושא לפני מספר שנים אבל זה לא היה המסלול הנכון ולכן מה שסעיד כאן כרגע מציג זה המסלול הנכון אצלו.

<סעיד קאסם: זה הבקשות.

<גד אבידור: אלו הבקשות הקיימות.

<סעיד קאסם: אם מדובר בבקשות של עדי מינץ, יכול להיות שעדי מינץ התכוון להגשת בקשות להרשאה לתכנון, זה במסלול בהיבט התכנוני, לא בהיבט הרישוי.

<סעיד קאסם: יכול להיות שם.

<סעיד קאסם: יש לו גם בקשות בחברת החשמל לסקרי היתכנות.

מרדכי יוגב: ברור שהוא צריך קודם תכנון.

מרדכי יוגב: אם אין לו הרשאה לתכנון אז איך הוא יכול לבקש רישוי?

<סעיד קאסם: לא.

<סעיד קאסם: הוא יכל להתקדם בתהליך במקביל, ללא קשר.

מרדכי יוגב: ככל שאני יודע, לא אושר לו כי הרי לא קבעתם את הפוליגונים שהוא יכול בכלל להעמיד.

מרדכי יוגב: סקר רוח גמרתם?

מרדכי יוגב: פוליגונים שמאושרים להקמה.

<סעיד קאסם: המידע הזה, כל מי שביקש, קיבל אותו.

<סעיד קאסם: כרגע אנחנו נפרסם אותו ביחד עם הנוהל.

<סעיד קאסם: הנוהל בינתיים בעבודת מטה - - -

מרדכי יוגב: אנחנו ביקשנו אותו עד לפני חודש לוועדה.

מרדכי יוגב: לא קיבלנו.

<סעיד קאסם: אנחנו עכשיו עובדים עליו ביחד עם אג"ת.

<סעיד קאסם: אני מאמין שנסיים אותו בתוך שבועיים מהיום ונפרסם לכלל הציבור את הנוהל.

<סעיד קאסם: הנוהל יכלול כמובן את ההנחיות והוא יבהיר את התהליך בכל המישורים – אם זה במישור הרגולציה, במישור התכנון ובמישור הקנייני, אם מדובר באדמות מדינה ואם מדובר באדמות פרטיות.

מרדכי יוגב: בקיצור, אם אנחנו אומרים מאמצע מאי, אנחנו עוברים אתך לאמצע יולי, לא שבועיים אלא חודש, שתשלחו לוועדה את הנוהל.

<סעיד קאסם: אנחנו גם מתכוונים במסגרת הנוהל לאפשר הקמת תרנים שלא במסגרת הליך תכנוני, כלומר יהיה אפשר בתהליך קצר להרים תורן למדידת רוח, זה משהו שכן יכול לסייע, זה משהו שבעיקר בהתיישבות ביקשו אותו, בשטחי C, משהו שכן נענינו לו.

<סעיד קאסם: יהיה אפשר להקים תורן מדידת רוח בלי היתר בנייה, כן.

<רס"ן נעמה גת: זה מצריך תיקון חקיקה.

מרדכי יוגב: נראה את הנוהל, נעבוד לפיו.

מרדכי יוגב: בינתיים ראיתי טורבינות קמות בכל מיני מקומות, דווקא בשדות פלסטיניים ליד סוסיא, באזור של חוות יאיר.

<אפרים מן: זה נשמע קצת מפחיד כי זה יהיה פתח שלא מתיישבים ינצלו אותו.

מרדכי יוגב: נכון.

<סעיד קאסם: זה תורן מדידת רוח.

<אפרים מן: והוא עלול להקשות על נדידת ציפורים.

<אפרים מן: אתה יודע שיש ציפורים שנמצאות באזור שלנו.

<רס"ן נעמה גת: מה המניעה שגם לא מתיישבים - - -

<אפרים מן: אין לי בעיה, רק בדרך כלל הפרות החוק מבוצעות יותר על-ידי מגזרים שהם מתקשים בכלכלה שלהם, לצערי.

<אפרים מן: זה המצב.

<רס"ן נעמה גת: חקיקה חלה על כולם באופן שוויוני.

<רס"ן נעמה גת: ההיתר שיידרש להקים תורן מדידה יידרש על-ידי כל מי שירצה להקים, אין משמעות בעניין הזה.

<אפרים מן: הוא אומר שלא יידרש היתר.

<רס"ן נעמה גת: יידרש היתר.

<רס"ן נעמה גת: לא יידרש הליך תכנוני.

<רס"ן נעמה גת: יידרש היתר לפי צו בדבר עיסוק בחשמל.

<סעיד קאסם: תורן מדידת הרוח זה מתקן שהוא מאוד מאוד מקצועי.

<סעיד קאסם: הוא גם עולה הרבה כסף והוא ייעודי בלבד לצורך הבחינה של מהירות הרוח ומעקב אחרי מהירות הרוח לצורך הקמת הטורבינה.

<סעיד קאסם: כלומר, מי שאין לו צורך בטורבינת רוח, אין לו גם צורך להקים אותה.

<אפרים מן: הבנתי.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: אז אנחנו נשמח לקבל גם לוועדה עד אמצע יולי את הנוהל החדש.

מרדכי יוגב: סקר הרוח וכל זה, סיימתם.

מרדכי יוגב: אתם יודעים איפה אפשר, איפה אי-אפשר, מה מותר, מה אסור, אג"ת, הכול סגור.

<סעיד קאסם: סקר הרוח בוצע.

<סעיד קאסם: אנחנו עשינו גם עבודה בעניין הזה של קביעת פוליגונים במקביל לעבודה הבין-משרדית.

מרדכי יוגב: זה דבר שאפשר לקבל אותו?

מרדכי יוגב: לדעת מה הפוליגונים?

<סעיד קאסם: אנחנו נפרסם אותו ביחד עם הנוהל, את הפוליגונים, אבל כל מי שבא ומבקש באופן נקודתי לקבל מידע - -

מרדכי יוגב: ואתה זה שמרכז את זה.

<סעיד קאסם: - - אנחנו מוסרים את המידע בלי בעיה.

מרדכי יוגב: אליך.

<סעיד קאסם: כן.

<סעיד קאסם: עוד פעם, שמונת הפוליגונים שאושרו על-ידי אג"ת הם מצומצמים בגלל אותן הגבלות של משרד הביטחון וצה"ל, שהן קיימות בכל הארץ, לא רק באיו"ש.

<סעיד קאסם: יש היום יוזמות או פניות מגורמים פרטיים ויזמים פרטיים של מציאת טכנולוגיות חדשות שיאפשרו איזושהי גמישות בדרישות של אג"ת.

<סעיד קאסם: זה ייבחן על-ידי אג"ת וברגע שזה יאושר זה יחול גם באיו"ש.

<ד"ר יובל ארבל: כבוד היושב-ראש, אני יודע שנעשה סקר לכל הארץ, כולל איו"ש, מהשירות המטאורולוגי, כבר לפני שנתיים פורסם.

<ד"ר יובל ארבל: לא יודע אם זה באותה רמת פירוט שאתם עושים אבל הוא די מפורט.

<סעיד קאסם: אני מדבר על סקר של כל 200 מטר בשלושה גבהים – של 30, 50 ו-70 מטרים.

<סעיד קאסם: זה שונה מהשירות המטאורולוגי.

מרדכי יוגב: כנראה שהם לא עשו ביו"ש.

מרדכי יוגב: לא היה ביו"ש סקר כזה.

<סעיד קאסם: אם הסקר של השירות המטאורולוגי יכול לשרת אותו, אז בסדר, מה טוב.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: אז אנחנו נשמח לקבל אותו תוך חודש ונשמח לראות איך זה מתקדם ושבקשות הוגשו, ולעקוב אחרי זה.

מרדכי יוגב: שמורה הסכמית נחל ערוגות.

מרדכי יוגב: מי נוגע בה?

מרדכי יוגב: חוסר אכיפה קשה ואנחנו רוצים לשמוע מכם מה נעשה שם.

מרדכי יוגב: אם צריך נגרור את הוועדה לשם, נקיים אותה שם בנחל ערוגות בפעם הבאה או באחת הפעמים.

<אלון זסק: אמצע אוגוסט זה טיימינג טוב.

מרדכי יוגב: אמצע אוגוסט שם חם מאוד.

<סא"ל עדי שוסטר: אדוני היושב-ראש, אני צריך לבדוק את הנושא הזה, יש פה מורכבות.

<סא"ל עדי שוסטר: אני יכול להגיד באופן כללי בהקשר של אכיפה בשמורה הסכמית, זה עלה בהקשרים אחרים גם של רצון פלסטיני להקים כל מיני מפעלים שאנחנו לא רוצים בטובתם.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: היה מדובר גם על מפעל המלט של אבו מאזן שהיה צריך לקום שם ונעצר.

מרדכי יוגב: אנחנו שמחים שהצלחנו לעצור כל מיני דברים, לא בשביל לעצור את הכלכלה הפלסטינית אלא בשביל לעשות את זה מסודר.

<רס"ן נעמה גת: חשוב רק לומר.

<רס"ן נעמה גת: שמורה הסכמית לפי ההסכמים היא שטח B, על כל המשמעויות שלו של אכיפה.

מרדכי יוגב: שטח B.

מרדכי יוגב: עדיין זה לא אומר שאנחנו לא צריכים למנוע את ההרס ששם.

<רס"ן נעמה גת: מסכימה בוודאי, אני לא נכנסת לזה, זה לא במגרש שלי.

<רס"ן נעמה גת: אני אומרת רק, שטח B, סמכויות אכיפה לפי ההסכם של הרשות הפלסטינית, על כל המשמעויות של זה.

<רס"ן נעמה גת: האכיפה שם היא שאלה שנתונה לפתחו של הדרג המדיני.

מרדכי יוגב: נדמה לי שגם לזה אנחנו נידרש כוועדה, לעשות עבודה יותר מכינה כי כשצה"ל לקח לידו אחרי "חומת מגן" בעצם את אחריות העל הביטחונית, הייתי מגדיר, גם את ההומניטרית במידה מסוימת, ואנחנו הבנו פה כולנו שאחריות העל השלטונית, נקרא לה כך – גם ראש הממשלה כך דיבר – זה יכול להיות באיכות סביבה וזה יכול באחריות למים ולתשתיות החשמל, בתכנון של רשות החשמל את כלל החשמל, 2040, 2050, לכלל האוכלוסיות בגידול טבעי, אז ברי לי שגם הסיפור הזה של סמכויות אכיפה בשטח B כאשר יש הרס מסיבי – אני לא יודע אם יצא לך להיות שם – אז תלכו, תטיילו שם, תיכנסו לנחל ערוגות יחד עם כל גורם שתרצו, אזרחי או צבאי, ותראו פשוט דברים נוראים.

<רס"ן נעמה גת: אני לא חולקת לרגע על הצורך.

מרדכי יוגב: נחל טבעי נהרס בצורה נוראית בשמורה, אז צריך לקחת את החוק לידיים מה שנקרא, לידיים של הסמכות, ולטפל בזה.

<רס"ן נעמה גת: מה שאני אומרת, אני ודאי לא חולקת על הצורך לטפל בשמורה, זה יקר ללבי כמו לכולם.

<רס"ן נעמה גת: אני רק אומרת שוב – שטח B, על כל המשמעויות, ההחלטה לבצע שם אכיפה היא לא החלטה פשוטה, היא לא החלטה של יועצים משפטיים, היא גם לא החלטה של גורמי מקצוע במינהל האזרחי.

<רס"ן נעמה גת: היא החלטה של דרג מדיני בגלל שההסכם קובע אחרת.

<רס"ן נעמה גת: חשוב לי מאוד לשקף את זה כדי שלא נגיע בעוד שלושה חודשים שוב לדיון ויגידו שוב, מה עשיתם.

<רס"ן נעמה גת: המינהל האזרחי לא יכול להחליט על דעת עצמו שהוא נכנס ומבצע אכיפה בשטח B כי זה לא בהתאם להסכם.

מרדכי יוגב: הבנתי.

מרדכי יוגב: אני לא אאריך כרגע את הזמן.

מרדכי יוגב: את הסיכום אנחנו נסכם בכתב.

מרדכי יוגב: תודה לכל מי שמסייע פה לקידומם של הדברים.

מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך בישיבה הבאה – שאני עדיין אינני יודע, אנחנו נעשה פה תכנון מה נצליח בספטמבר, מה נצליח באוקטובר מבחינת אכיפה – אני כן חושב שאנחנו נידרש בישיבה הבאה לרמ"א, תוכנית אב לאיכות סביבה או למחצבות, לקבל ברמה של היוזם.

מרדכי יוגב: ראינו בזה ברכה, בפעם הראשונה קידמנו תוכנית אב למים – הוא נכח ולנוכחות שלו הייתה משמעות גדולה בדחיפת הדברים.

מרדכי יוגב: ראינו את זה בפעם הראשונה שהוא נכח בנושאים שונים, זה נתן דחיפה.

מרדכי יוגב: תוכנית אב לכבישים, שייתכן שנידרש פעם נוספת כי שם דווקא משרד התחבורה גורר רגליים בתקצוב.

מרדכי יוגב: בתכנון הוא נמצא במקום טוב, בתקצוב פחות.

מרדכי יוגב: אנחנו נבצע על זה עוד חשיבה, כולל הדברים שפה.

מרדכי יוגב: אנחנו כן מבקשים מה שביקשנו מדוחות משלימים, גם השלמת דוח המחצבות וגם הנוהל לטורבינות, ואנחנו נשתדל להיות זריזים, תוך שבוע להוציא את הסיכום ולהתקדם.

מרדכי יוגב: ואני אומר, נעמה לך, ההערות הן הערות מקצועיות של זה שיש גרירת רגליים – אם באיגום נחלים, אם מט"ש עפרה, אם בדברים אחרים – לעומת חוסר איזון, אי אכיפה בצד הפלסטיני, ואכיפה או מניעה או עיכוב בצד האחר, וזה לא נראה טוב ולא נראה מקצועי.

מרדכי יוגב: ועל זה הערותינו, וזה לא פשוט.

מרדכי יוגב: קצינים במדים, לכן אני סבור שטוב שיהיו שם אזרחים, ויעשו את זה באופן מקצועי בלי לזות שפתיים על קציני צה"ל, שלצערי אני באופן מאוד ממוקד מוציא את זה על המערכת המשפטית ביו"ש לדורותיה – לא כולה אבל בחלקה.

מרדכי יוגב: אז צר לי שזה כך ואני מקווה שהשיפוט יהיה מאוזן וההתייחסות תהיה שוויונית.

מרדכי יוגב: תודה.

<רס"ן נעמה גת: אני מבטיחה לך שזה כך.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: תודה רבה.

מרדכי יוגב: הישיבה נעולה.