ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 354, 2017-03-07 12:00

זאב בנימין בגין: ברשותה של רונית, ולפי בקשת יושב-ראש הוועדה, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

זאב בנימין בגין: הנושא: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 77), התשע"ז-2016.

זאב בנימין בגין: הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

זאב בנימין בגין: בבקשה, משרד המשפטים.

<יפעת רווה: תודה רבה.

<יפעת רווה: הצעת החוק הזאת באה לתקן מצב שבו יש כמה הסדרים – כולנו מכירים את ההסדר של עבירות קנס.

<יפעת רווה: מי שקיבל אי-פעם דוח תעבורה מכיר את ההסדר של עבירות קנס.

<יפעת רווה: הוא מקבל דוח, אם הוא מרגיש שנעשה לו עוול, הוא יכול באופן אקטיבי לבקש להישפט.

<יפעת רווה: הוא יכול לבקש גם ביטול.

<יפעת רווה: אם הוא לא מבקש ביטול ולא מבקש להישפט, הדוח הולך אוטומטית לגבייה.

<יפעת רווה: זה הסדר של ברירות משפט.

<יפעת רווה: קיים באופן היסטורי הסדר של ברירות קנס.

זאב בנימין בגין: את המשפט האחרון לא הבנתי.

זאב בנימין בגין: ברירות משפט?

<יפעת רווה: ברירות משפט.

<יפעת רווה: אלו עבירות קנס מסוג ברירות משפט.

<יפעת רווה: במקביל, יש, מסיבות היסטוריות, הסדר שברירת המחדל בו הפוכה, זה ההסדר של ברירות קנס.

<יפעת רווה: בברירות קנס אדם מקבל הזמנה לדין עם אופציה לשלם בתוך שבועיים קנס בשיעור מסוים.

<יפעת רווה: אם הוא לא משלם את הקנס, אוטומטית הדוח הולך לבית המשפט.

<יפעת רווה: הסיבה להסדר הזה – זה היה ההסדר הראשון שעשו כדי לייעל את המערכת יחסית למה שהיה אז, שהכול היה הולך לבית המשפט.

<יפעת רווה: עם הזמן השתכללה המערכת וקבעה את ההסדר של ברירות משפט, עשו את זה על בסיס של ברירות קנס.

<יפעת רווה: כלומר, קודם הפכו עבירה לעבירת קנס שהיא מסוג של ברירת קנס, ואז, או במקביל או מאוחר יותר, הפכו אותה לעבירה מסוג של ברירת משפט.

<יפעת רווה: בהסדר הזה אין תועלת רבה, הוא מפוצץ את בתי המשפט.

<יפעת רווה: הרבה פעמים אנשים שמקבלים את הדוח לא חושבים שנעשה להם עוול, לא חולקים עליו, פשוט מכל מיני סיבות הם לא משלמים אותו, ואז אוטומטית זה הולך לבתי המשפט.

<יפעת רווה: אין בזה שום טעם חוץ מאותה סיבה היסטורית.

<יפעת רווה: לכן אנחנו מבקשים לבטל את ההסדר הזה.

<יפעת רווה: עם השנים אנחנו לאט-לאט הפכנו את רוב עבירות הקנס הארציות לעבירות מסוג ברירות משפט.

<יפעת רווה: לפי חוק סדר הדין הפלילי, כל עבירות התעבורה, שהן נתח גדול מאוד מעבירות הקנס, הן עבירות מסוג ברירת משפט.

<יפעת רווה: וכך גם הרבה מאוד עבירות של הגנת הסביבה.

<יפעת רווה: יש הסדר מקביל של עבירות מנהליות שהוא מאוד דומה לברירות המשפט, שמשרדים אחרים משתמשים בו.

<יפעת רווה: ההסדר של ברירות קנס נותר בהרבה מאוד רשויות מקומיות.

<יפעת רווה: כמה עשרות מהן, אחת אחרי השנייה, אנחנו הפכנו כאן, בוועדה הזאת, לברירות משפט, אבל זה נעשה רשות אחרי רשות, ואין שום טעם בזה.

<יפעת רווה: הגענו לפני כמה שנים למסקנה שצריך לבטל את הסדר ברירות הקנס.

<יפעת רווה: היה צורך לתאם עם הרשויות, לתאם עם משרד הפנים והגנת הסביבה ולתאם עם משרדים אחרים שזה עלול להשליך עליהם.

<יפעת רווה: התיאומים האלה נעשו, וזאת הצעת החוק שמונחת בפני הוועדה הזאת.

<יפעת רווה: היא תחסוך גם לוועדה עצמה, שלא נצטרף בכל פעם לבוא עם צו אחר, וגם, כמובן, למערכת בתי המשפט, שלא תצטרך להתעסק עם הזמנות לדין שאין מחלוקת עובדתית לגביהן.

זאב בנימין בגין: יש חריגים?

<יפעת רווה: כן, יש חריג אחד שביקש המשרד להגנת הסביבה.

<יפעת רווה: המשרד להגנת הסביבה ביקש חריג אחד בהקשר של פקודת מניעת זיהום מי הים בשמן.

<יפעת רווה: מכיוון שהם נמצאים כאן, אני מציעה שהם ינמקו את הדברים.

<יוני שמיר: יוני שמיר וזוהר טחורש מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה.

<יוני שמיר: זה מופיע בתזכיר של החוק – יש לנו לא מעט מקרים שהעבירות - - -

זאב בנימין בגין: זה מופיע, רק רציתי שההסבר יירשם בפרוטוקול.

<יוני שמיר: מחצית מהעבירות שמבוצעות לפי הפקודה הן של נתינים זרים – אניות וכלי שיט שמגיעים לפרק זמן קצוב לארץ.

<יוני שמיר: אחרי שמבוצעת העבירה - - -

זאב בנימין בגין: תנו לי מספרים.

<יוני שמיר: קשה לי.

זאב בנימין בגין: אתה אומר מחצית.

<יוני שמיר: לא, מחצית מהעבירות.

זאב בנימין בגין: מחצית מהעבירות.

זאב בנימין בגין: זה שתיים מארבע, אחת משתיים, או 30 מ-64?

<יוני שמיר: יש ממוצע של בין 20-15 תיקים של עבירות זיהום ים בשנה.

זאב בנימין בגין: פעם בחודש מישהו מזהם – לא מישהו מזהם, אתם תופסים מישהו בעבירת זיהום.

<יוני שמיר: השימוש בכלי הזה הוא בערך כחמש עד שש פעמים בממוצע.

<יוני שמיר: היתרון של הכלי הזה, כאשר מבוצעת עבירה על-ידי נתין זר או ספינה זרה, אנחנו צריכים לעכב אותם כאן עד סיום החקירה.

<יוני שמיר: על מנת לא לעכב אותם כאן, הם מפקידים ערובה על-פי הסדר שיש - - -

זאב בנימין בגין: מי מפקיד את הערובה?

<יוני שמיר: הבעלים של כלי השיט.

זאב בנימין בגין: הבעלים, לא רב החובל, לא ההגאי השלישי.

<יוני שמיר: לא, לא, לא, הבעלים של כלי השיט או הסוכנים מטעמם, יש להם פה נציגים של חברת הביטוח שמפקידים.

<יוני שמיר: זה בהתאם לדרישה של ראש אגף זיהום מי ים.

זאב בנימין בגין: מהי ערובה מבחינה כספית?

<יוני שמיר: זה יכול לנוע בין 50,000 עד מיליון שקל, תלוי בהיקף האירוע.

<יוני שמיר: זו ערובה על מנת שנוכל לשחרר אותם שאם נקבל פסק-דין או החלטה מוסכמת – יש מקור למימוש העונש.

זאב בנימין בגין: אתם יודעים לשייך כתם שמן או כתם נפט מסוים לאנייה מסוימת?

זאב בנימין בגין: איפה זה בדרך כלל?

זאב בנימין בגין: זה בנמל?

<יוני שמיר: זה בנמלים.

<יוני שמיר: כן בנמלים העיקריים של המדינה.

זאב בנימין בגין: ואיך אתם יודעים לייחס את זה?

<יוני שמיר: יש אמצעים.

<יוני שמיר: נפתחת חקירה פלילית.

<יוני שמיר: יש אמצעים לדעת איך לשייך, עושים בדיקות.

זאב בנימין בגין: בדרך כלל הם מודים בהאשמה?

זאב בנימין בגין: זה דורש הליך משפטי?

<יוני שמיר: זה דורש הליך משפטי.

<יוני שמיר: זה דורש הליך משפטי.

<יוני שמיר: זה דורש הליך חקירתי לא פשוט לפעמים.

<יוני שמיר: מעורבת פה מעבדה שעושה בדיקות, ממש כמו שעושים בדיקת DNA לבדוק את מקור השמן.

<יוני שמיר: הנתינים הזרים נמצאים כאן בדרך כלל 24 שעות או 48 שעות ועוזבים.

<יוני שמיר: רוב החקירה מבוצעת כשהם לא כאן.

<יוני שמיר: גובים הודאה ראשונית מהם ואז כל החקירה מבוצעת כשהם אפילו לא כאן.

<יוני שמיר: אחר-כך זה מגיע ללשכה המשפטית לבחינת הראיות ובחינת הנסיבות.

<יוני שמיר: אם זה מקרה קל שהם מודים, או שהאירוע מצומצם שאפשר להסתפק בברירת קנס, שזה קנס שקבוע בחוק - - -

זאב בנימין בגין: כמה?

<יוני שמיר: הקנס המקסימלי הוא 54,400 ש"ח, ובהתאם לסוג האירוע, לכלי השיט, למקור הזיהום, נגזרים האחוזים של העבירה.

<יוני שמיר: זה קבוע בתקנות.

<יוני שמיר: יש צו שפיכת שמנים לתוך מי הים, עבירות קנס מ-1972, שקובע את האחוזים, ולפי זה יודעים כמה.

<יוני שמיר: היתרון של ברירת קנס על ברירת משפט, שברירת משפט, כשהיא מוסרת למבצע העבירה, יש לו חלופות.

<יוני שמיר: הוא יכול לבקש להישפט, הוא יכול לבקש לבטל, הוא יכול להתעלם, כמו שקורה לא מעט מהמקרים.

<יוני שמיר: אם הוא מתעלם, אין לנו שום דרך לגבות את הקנס.

<יוני שמיר: יש לו 90 יום לשלם, אחר-כך זה הופך לחלוט, אין לנו שום דרך לממש את אותה ערבות שהוא הפקיד, כי הערבות ניתנת או להסדר מיוחד של ברירות קנס על-פי החלטה של בית משפט, ואם הוא לא משלם, אין לי החלטה של בית משפט.

<יוני שמיר: נכון שהחוק היבש אומר שאם הוא מתעלם, יראו אותו כאילו הוא מודה בעבירה ונגזר דינו, אבל כשאני רוצה לממש, הסחבת והבירוקרטיה שאנחנו נצטרך לעבור מול בתי משפט להוכיח שהוא לא שילם והייתה מסירה כדין וכולי, היא מורכבת ומסורבלת מאוד.

<יוני שמיר: ברירת קנס היא כתב אישום לכל דבר ועניין.

<יוני שמיר: מגישים כתב אישום ונותנים לו הזדמנות לשלם.

<יוני שמיר: הוא לא שילם, אני מקבל פסק דין בהיעדר ואני יכול לממש את פסק הדין, ולכן זה כלי אפקטיבי מאוד.

<יוני שמיר: נאמר פה שזה יוצר עומס על בתי משפט.

<יוני שמיר: אנחנו מדברים על כחמישה עד ששה תיקים בשנה.

<יוני שמיר: כלומר, היקף העומס הוא קטן מאוד, כשבמרבית המקרים הם בוחרים לשלם את הקנס הקבוע בחוק וזה לא מגיע לבית משפט.

<יוני שמיר: זה כן מגיע לבתי משפט במקרים מאוד מיוחדים וחריגים – או שהם מכחישים את ביצוע עבירה, או שהם מבקשים להקטין את הקנס הקבוע בחוק.

<יוני שמיר: לבית המשפט יש סמכות לחרוג מקנס הקבוע, או לפרוס לתשלומים.

זאב בנימין בגין: הזיהום נובע מרשלנות, מתאונה, תקלה?

זאב בנימין בגין: כי חמישה-שישה מקרים בשנה כפול חמש שנים, מספר האניות הוא לא אינסופי.

זאב בנימין בגין: אין הרתעה?

זאב בנימין בגין: אלא אם כן מדובר בתקלות.

<יוני שמיר: מדובר בין חמישה לשישה תיקים של ברירות קנס.

<יוני שמיר: אנחנו מגישים כתבי אישום רגילים, שם הסכומים מגיעים למיליונים לפעמים, למאות אלפי שקלים.

זאב בנימין בגין: אין הרתעה?

זאב בנימין בגין: או שקשה להם למנוע מלכתחילה כי זו תקלה טכנית?

<יוני שמיר: יש הרתעה.

<יוני שמיר: אנחנו רואים שהיקף העבירות ירד במהלך השנים.

<יוני שמיר: צריך לזכור שמדינת ישראל היא צד לאמנה בין-לאומית למניעת זיהומים בשמן, יש לנו גם חובה לאכוף ולכפות, וזה אחד הכלים שאנחנו משתמשים בו.

<יוני שמיר: כאשר אנייה כזאת מקבלת קנס של מיליון שקל, פוליסת הביטוח שלה עולה משמעותית, אז הם נמנעים.

<יוני שמיר: רוב האירועים זה כתוצאה מרשלנות, תאונות שקורות, יותר מאשר מישהו רוצה לזהם את הים במכוון.

<יוני שמיר: בדרך כלל מדובר בטעויות אנוש.

<יוני שמיר: משנה לשנה הפיקוח נעשה יותר ויותר הדוק.

זאב בנימין בגין: בסדר.

זאב בנימין בגין: משרד המשפטים, או אחרים, יש הסכמה על ההחרגה הזאת אני מבין.

<יפעת רווה: כן, הסכמנו.

זאב בנימין בגין: יש בה היגיון.

<יפעת רווה: גם בגלל ההיגיון וגם בגלל שמדובר בתיקים – כשאני אמרתי שזה מעמיס על בתי המשפט, התכוונתי לרשויות המקומיות ולמסות הגדולות, בוודאי לא למקרה הזה.

<חנית בכר אברהם: שלום, חנית אברהם בכר מהנהלת בתי המשפט.

<חנית בכר אברהם: אנחנו מברכים על קידום הצעת החוק ואנחנו תומכים בקידום שלה.

<חנית בכר אברהם: כמו שאמרה יפעת, יש בהצעה הזאת כדי לייעל את הדיון, לתת שירות טוב יותר לציבור המתדיינים, כי ברגע שיש הזמנה לדין, נתפס מועד לדיון, בעל דין אחר לא יכול לבוא יומו בבית המשפט כי מועד הדיון כרגע קבוע לדיון אחר, שיכול להיות שיתבטל בסופו של דבר.

<חנית בכר אברהם: לכן אנחנו תומכים.

זאב בנימין בגין: כמה תיקים נחסוך בשנה לדעתכם?

זאב בנימין בגין: תיקים בבתי משפט?

זאב בנימין בגין: סדרי גודל – מאות, אלפים, אולי יותר?

<חנית בכר אברהם: כן, ברשויות המקומיות.

<חנית בכר אברהם: בגלל שזה מוגש ככתב אישום, אז אין לנו אפשרות לפלח את הנתונים האלה.

<שירי לנג: אני חושבת שמדובר בהמון תיקים.

<שירי לנג: גם אני מהנהלת בתי המשפט, שירי לנג מהלשכה המשפטית.

<שירי לנג: אין לנו נתון מדויק, אבל אני חושבת - - -

זאב בנימין בגין: סדרי גודל, הרבה מאוד זה גם סדר גודל אולי.

<שירי לנג: מאות רבות.

<שירי לנג: מאות רבות להערכתי, אפילו אלפים.

זאב בנימין בגין: מאות לא מרשים אותי מאוד, מתוך רבבות?

<שירי לנג: מאות רבות – הכוונה לאלפים ויותר.

זאב בנימין בגין: מתוך רבבות.

זאב בנימין בגין: אצלנו זו אליפות הליטיגציה.

זאב בנימין בגין: כמה תיקים בשנה מוגשים לבתי המשפט?

<שירי לנג: כלל התיקים?

<שירי לנג: יש המון תיקים – תיקים אזרחיים, פליליים.

<שירי לנג: יש למעלה ממיליון.

<שירי לנג: אבל אם אנחנו מדברים רק על - - -

זאב בנימין בגין: מאות ממיליון – אני לא בטוח שהמאמץ הוא כדאי.

זאב בנימין בגין: לדעתי זה יכול להיות אלפים ויותר.

<שירי לנג: אמרתי מאות רבות.

<שירי לנג: מאות רבים זה כבר אלפים.

<שירי לנג: מה שחנית ניסתה להסביר זה שאין לנו יכולת במערכת להבחין בין ברירת משפט לברירת קנס, ולכן אין לנו את הנתון המדויק.

<שירי לנג: אבל אנחנו יכולים להגיד שבהליכים של עניינים מקומיים למשל, יש המון תיקים כאלה של ברירות קנס, ולכן זה בהכרח יביא לייעול של ההתדיינות בהליכים האלה.

<יפעת רווה: הרשויות הגדולות, כמו תל-אביב, כבר עברו להסדר הזה.

<יפעת רווה: פה אנחנו מיישרים קו לכלל הרשויות ומשלימים את ה-200 שעדיין לא עשו.

זאב בנימין בגין: הייעוץ המשפטי.

זאב בנימין בגין: אפרת, בבקשה, הערות.

<אפרת חקאק: האם כל הרשויות מעודכנות כבר?

<אפרת חקאק: הן הכינו את הטפסים החדשים?

<יפעת רווה: אני יידעתי באופן לא פורמלי במיילים כמה פעמים בשלבים השונים – בשלב הצעת החוק, ועכשיו, בימים האחרונים לקראת הדיון כאן.

<יפעת רווה: יידעתי את כל אותן רשויות שיש לנו קשר אתן, שיש לי את המיילים שלהן.

<יפעת רווה: זה הרבה מאוד מהרשויות, אבל אני לא יודעת אם זה כולן, ואם יש דרך אחרת למשרד הפנים לפרסם את זה, כדאי, כדי שלא ייפלו בין הכיסאות.

זאב בנימין בגין: היה מוזר לי מה שאמרת עכשיו, יפעת – כל הרשויות שיש לנו כתובות מייל שלהן.

זאב בנימין בגין: אני כאזרח מצפה שבאיזשהו מקום בממשלה יהיו כתובות מייל של כל הרשויות המקומיות.

<יפעת רווה: אתה צודק.

<יפעת רווה: אני באופן לא פורמלי מיידעת את הרשויות, אבל משרד הפנים הוא זה שיש לו קשר ישיר עם הרשויות ויכול - - -

זאב בנימין בגין: אז לשאלה של אפרת יענה משרד הפנים.

זאב בנימין בגין: היו כאן שתי שאלות – אחת, אם הרשויות מיודעות, שתיים, אם הן נערכו לשינוי.

<שחר פרלמוטר: לגבי היידוע, אני רוצה להגיד שמתחילת הדרך, עוד בשלב ההצעה, הבאנו את הדברים למרכז השלטון המקומי, שיושב פה, על מנת לוודא שהדבר נעשה על דעתו.

<שחר פרלמוטר: מאחר שזה השטח, רצינו לוודא שמבחינת השטח זה לא יוצר בעיות או דברים שאנחנו צריכים לחשוב עליהם, ומרכז השלטון המקומי לא התנגד ובירך על המהלך.

<שחר פרלמוטר: מעבר לכך, יש בחוק המוצע גם הוראת מעבר שתאפשר את ההיערכות למהלך.

<שחר פרלמוטר: מעבר לכך, לעניין הטפסים – להבנתי, מאחר וזה נשאר ברירת משפט – הטפסים מוכנים.

<שחר פרלמוטר: יש כבר טפסים, פשוט צריכים לא להשתמש בטפסים הישנים.

<שחר פרלמוטר: זה עניין של יידוע, ולכן יש את תקופת המעבר.

<שחר פרלמוטר: לכן השלטון המקומי יושב פה.

<שחר פרלמוטר: הבאנו את זה גם לידיעת פורום המשפטנים של השלטון המקומי.

<מירה סלומון: איחוד היועצים המשפטיים.

זאב בנימין בגין: את יכולה להעיר לעניין זה, או לעדכן?

<מירה סלומון: בשמחה.

<מירה סלומון: מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי.

<מירה סלומון: כפי שעדכן נציג משרד הפנים, אכן אנחנו נשאלנו בתחילת הדרך של הצעת החוק מה עמדת השלטון המקומי ביחס למעבר בין הברירות.

<מירה סלומון: עשינו בדיקה בין כמה רשויות מקומיות.

<מירה סלומון: חלקן כבר עברו לשיטה של ברירות משפט, חלקן נשארו עם ברירות קנס.

<מירה סלומון: אלה שעברו ציינו התייעלות טובה מאוד, קיצור זמנים, הליכים בירוקרטיים קשים שכבר לא קיימים.

<מירה סלומון: אלה שנשארו עם ברירות קנס ציינו רצון – שוב, לא פנינו ל-257 רשויות מקומיות בישראל, פנינו למדגם – לעבור לשיטה של ברירת משפט.

<מירה סלומון: מבחינתנו, ברגע שהחוק הזה עובר, אנחנו נוציא הודעת עדכון, הבהרה ותזכורת לרשויות המקומיות וחוזר מנכ"ל מרש"מ.

<מירה סלומון: חוזר מנכ"ל מרכז השלטון המקומי, שהוא מופץ לרשויות המקומיות.

זאב בנימין בגין: הודיע משרד הפנים – חיווית את דעתך שאתה מניח – כך אני זוכר – שהטפסים קיימים.

זאב בנימין בגין: אני אשאל אחרת: הטפסים האלה הם אחידים לכל הרשויות המקומיות, או שכל רשות מדפיסה בצבע אחר?

<שחר פרלמוטר: הטופס עצמו הוא לפי התקנות.

<יפעת רווה: הטופס קיים, הוא לפי התקנות.

<יפעת רווה: כל מה שהם צריכים לעשות הוא להדפיס את התקנות ולקחת את הטפסים האלה.

<יפעת רווה: התשובה שלי מקודם הייתה במישור הלא פורמלי, אבל במישור הפורמלי גם משרד הפנים וגם השלטון המקומי מעבירים להם, כפי שצריך לעשות.

<יפעת רווה: ברגע שהם ידעו את זה, הם ייקחו את הטופס ויעשו את זה.

<מירה סלומון: היידוע הוא רק הפניית תשומת לב לחוק שעבר ולמשמעויות שלו.

<מירה סלומון: כל המעטפת המלווה של המעבר בין הברירות כבר קיימת, התשתית קיימת.

<מירה סלומון: רק צריך לעדכן – שימו לב, מיום זה עוברים למשטר הזה ולא למשטר הקודם.

<אפרת חקאק: מהבדיקה שאתם עשיתם, האם אתם ראיתם שלאזרחים זה משנה אם אנחנו בשיטה של ברירת משפט או ברירת קנס?

<מירה סלומון: אנחנו בררנו מול עיריית תל-אביב, שמרבית העשייה שלה כבר שנים הייתה בברירת משפט.

<מירה סלומון: אנחנו עשינו את הבירור הזה בשני היבטים – האחד הוא ההתייעלות של הרשות המקומית פנימה, והשני אם זה הגביר תלונות, קשיים, מחשבות.

<מירה סלומון: אנחנו לא שמענו שזה יצר קושי.

<מירה סלומון: אבל זו שאלה שבדקנו.

זאב בנימין בגין: כולם שמחים.

זאב בנימין בגין: עוד הערות?

זאב בנימין בגין: משרדים?

זאב בנימין בגין: אנחנו פנויים להקריא?

<אפרת חקאק: נתחיל להקריא.

<אפרת חקאק: יש עוד כמה תוספות שמשרדי הממשלה ביקשו להוסיף ונדון בהם כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים.

<אפרת חקאק: אני גם אבקש מהוועדה הסמכה שאם אנחנו נמצא עוד תיקונים טכניים, אם הנסחית תמצא עוד אזכורים לסעיף 222 שאנחנו מתקנים, שאנחנו נתקן גם אותם בשלב של נוסח החוק.

זאב בנימין בגין: בהחלט.

זאב בנימין בגין: כך יהיה.

זאב בנימין בגין: רק אל תחזרו אלינו.

<אפרת חקאק: "חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 77)" – אני מניחה שזה יהיה עדיין 77, אבל נראה – "התשע"ז-2017 – ביטול סעיף 222" – אם אתם רוצים לראות את הנוסח המשולב, במסמך הרקע שהפצתי הנוסח המשולב מתחיל בעמ' 4.

<אפרת חקאק: "1.

<אפרת חקאק: בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב- 1982 (להלן - החוק העיקרי), סעיף 222 – בטל".

<אפרת חקאק: זה הסעיף העיקרי.

<אפרת חקאק: יפעת, את רוצה להגיד משהו על כל סעיף?

<אפרת חקאק: יש לך משהו להגיד?

<אפרת חקאק: כי זה הסעיף העיקרי.

זאב בנימין בגין: חשבתי שהתיישרנו בדיון המוקדם.

זאב בנימין בגין: יש בעיה?

<יפעת רווה: כן.

<יפעת רווה: זה הסעיף המרכזי.

<יפעת רווה: זה הסעיף שאנחנו מבטלים.

<יפעת רווה: זה ההסדר.

<יפעת רווה: זה הבסיס להסדר, ואותו אנחנו מעוניינים לבטל.

<יפעת רווה: כל היתר הם לוואי שלו.

<אפרת חקאק: הדבר היחיד שאני אוסיף פה, שבסעיף הקיים יש לשר הפנים או לשר הממונה הסמכות להסמיך מישהו אחר לתת את הדוח.

<אפרת חקאק: אז אנחנו מעבירים את הסמכות לסעיף 228.

<אפרת חקאק: ולכן גם זה מצריך כמה תיקונים טכניים בחוקים אחרים.

<אפרת חקאק: "תיקון סעיף 222א – 2.

<אפרת חקאק: בסעיף 222א לחוק העיקרי, במקום הרישה עד המילים ״תשלום קנס״ יבוא ״נקבע לעבירת קנס, קנס בשל עבירה נמשכת, לא יוטל הקנס, אלא אם כן צורפה להודעת תשלום הקנס לפי סעיף 228"".

<אפרת חקאק: ואז המשך המשפט הוא "התרעה או לפיה אם לא תתוקן ההפרה" – וכולי – "אם יוטל קנס, קנס".

<אפרת חקאק: וכולי.

<אפרת חקאק: "ביטול סעיפים 223 עד 225 – 3.

<אפרת חקאק: סעיפים 223 עד 225 לחוק העיקרי – בטלים".

<אפרת חקאק: זה ההסדר עצמו, ההזמנה לברירת קנס היא הדוח.

<אפרת חקאק: שוב, זה ההסדר העיקרי שאנחנו מבטלים.

<אפרת חקאק: "תיקון סעיף 225א – 4.

<אפרת חקאק: בסעיף 225א(א) לחוק העיקרי, במקום "ולא יומצאו בעניינה הזמנה לפי סעיף 222 או הודעת תשלום קנס" יבוא "ולא תומצא בעניינה הודעת תשלום קנס"".

<אפרת חקאק: זה מסוג התיקונים שאנחנו לוקחים כל הפניה ל-222 והופכים אותה להפניה ל-228 בלבד.

<אפרת חקאק: תיקון סעיף 228, שזה הסעיף העיקרי שמטפל בשיטת ברירת משפט, זה הסעיף שמתאר את ברירת המשפט.

<אפרת חקאק: עכשיו אנחנו קובעים את הסעיף הזה כברירת המחדל לכל עבירות הקנס.

<אפרת חקאק: לא רק ברירת המחדל, ההסדר הבלעדי בעבירות הקנס.

<אפרת חקאק: "5.

<אפרת חקאק: בסעיף 228 לחוק העיקרי – (1) במקום סעיף קטן (א) יבוא: ״(א) עבירת קנס היא עבירה של ברירת משפט ויחולו עליה הוראות סעיף זה וסעיפים 229 עד 230.״; (2) בסעיף קטן(ב), במקום ״למי שהוסמך כאמור בסעיף 222״ יבוא ״למי שהשר לביטחון הפנים או השר הממונה הסמיכו לכך; או לעובד רשות מקומית שראש הרשות המקומית הסמיכו לכך לפי העניין״".

<אפרת חקאק: על זה דיברנו לפני כן.

<שחר פרלמוטר: אפרת, אני רק רוצה להסב את תשומת הלב לכך שבעוד שבנוסח המקורי ב-222 הסמכות ניתנה, בין היתר, לשר הפנים או לשר שהסמיך לכך, כאן, בנוסח המועבר זה לא שר הפנים, אלא השר - - -

זאב בנימין בגין: לביטחון הפנים.

<שחר פרלמוטר: נכון.

<שחר פרלמוטר: וזה לאור כך שכבר ב-1984, כשהוקם משרד המשטרה, הסמכות הזו של שר הפנים הועברה לשר לבט"פ בהודעה שאושרה על-ידי הכנסת.

<שחר פרלמוטר: זה רק עיגון של הדבר הזה.

זאב בנימין בגין: אבל יש פה השר הממונה, אז מי - - -

<שחר פרלמוטר: נכון.

<אפרת חקאק: בנושאים מסוימים.

<שחר פרלמוטר: זה שר ממונה על חיקוק מסוים, שזה מה שקיים גם היום.

<שחר פרלמוטר: במקום שר הפנים, השר לביטחון פנים.

<אפרת חקאק: "(3) בסעיף קטן(ד), במקום ״קביעת עברת קנס כעבירה של ברירת משפט״ יבוא: ״קביעת עבירה כעבירת קנס״".

<אפרת חקאק: שוב, כי אין עכשיו סוגים שונים של עבירות קנס.

<אפרת חקאק: "תיקון חוק ההתגוננות האזרחית" – תיקון הכותרת של הסעיף.

<אפרת חקאק: "6.

<אפרת חקאק: בחוק ההתגוננות האזרחית, בסעיף 24א, בכותרת השוליים, במקום ״ברירת קנס״ יבוא ״עבירת קנס״".

<אפרת חקאק: כי, שוב, אין כזה דבר ברירת קנס.

<אפרת חקאק: "תיקון פקודת מניעת זיהום מי ים בשמן" – זה החוק החריג, ואנחנו משאירים את ברירת הקנס בחוק שלכם, אבל עדיין אנחנו צריכים לעשות התאמה טכנית בסעיף 27.

<אפרת חקאק: "7.

<אפרת חקאק: בפקודת מניעת זיהום מי ים בשמן [נוסח חדש], בסעיף 27(א), במקום ״סימן ד' וסימן ה' של פרק ד' לחוק סדר הדין הפלילי, יבוא ״סימן ה' וסימן ו' של פרק ד' לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב]״".

<אפרת חקאק: "תיקון חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)" – אולי פה תסבירו מה התיקון כי הוא לא תיקון טכני והוא לא בהכרח קשור לתיקון הכללי שלנו.

<שחר פרלמוטר: זה חוק משנת 1961 שמסמיך את שר הפנים, בהתייעצות עם שר הביטחון, להטיל על הרשות המקומית צו שמירה, שהמשמעות היא שזה צו שמחייב אותה להסדיר את השמירה בפועל על-ידי התושבים שלה.

<שחר פרלמוטר: זה דבר שנעשה בעבר בכמה עשרות רשויות.

<שחר פרלמוטר: כשניתן צו שמירה, היא חייבת להסדיר את השמירה בחוק עזר.

<שחר פרלמוטר: בחוק העזר הזה היא צריכה לקבוע על איזה גילאים זה יחול, מי יקבע את לוח התורנות וכיוצא בזה.

<שחר פרלמוטר: הרשויות המקומיות עשו את זה, זה חוק שמופעל כיום לפי שיקול הדעת של הרשויות.

<שחר פרלמוטר: נניח עירייה כמו חולון, סביר להניח שלא תפעיל אותו בשוטף, אבל אם הרשות היא מועצה אזורית למשל, שיש לה שטח עצום וזה בספר, סביר להניח שכן, ואנחנו מכירים את זה מרשויות ששומרות על ההסדר הזה.

<שחר פרלמוטר: זה הרקע.

<שחר פרלמוטר: חוק העזר הזה כפוף בכללי להסדרים הכלליים על חוקי עזר בדבר אופן האישור שלו וכיוצא בזה.

<שחר פרלמוטר: הדבר החריג בכך, שהוא סעיף 16, אומר שחוק העזר הזה – הרשות המקומית צריכה לקבוע בהוראה מה עונשו של מי שלא מקיים את חוק העזר, והיא צריכה לקבוע את זה בהתאם לסעיף 16.

זאב בנימין בגין: לא מקיים במובן שהבריז בשמירה.

<שחר פרלמוטר: כן.

<שחר פרלמוטר: כן.

<שחר פרלמוטר: מי שלא שומר.

זאב בנימין בגין: הפרט שהיה אמור לשמור.

זאב בנימין בגין: האזרח.

זאב בנימין בגין: התושב.

<שחר פרלמוטר: סעיף העונשין, למיטב ידיעתי, מקורו בשנות ה-60'.

<שחר פרלמוטר: אגב, הדבר הזה בזמנו היה לגבי כל חוק עזר, הרשות המקומית הייתה צריכה לקבוע בכל חוק עזר סעיף עונשין.

<שחר פרלמוטר: הדבר הזה כבר לא קיים היום לגבי כל חוקי עזר.

<שחר פרלמוטר: חוץ מזה, חל סעיף עונשין אחד – או בפקודת העיריות או בפקודת המועצות המקומיות.

<שחר פרלמוטר: הבקשה שלנו היא בסך הכול להכפיף גם את החוקים האלה להוראה הכללית בהיעדר הצדקה - - -

זאב בנימין בגין: את ממשיכה לקרוא?

<אפרת חקאק: "8.

<אפרת חקאק: בחוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה) – (1) בסעיף 3, המילים ״הכול בכפוף להוראות סעיף 16״ – יימחקו; (2) סעיף 16 – בטל".

<אפרת חקאק: סעיף 9 הוא תיקון טכני, ואני גם אוסיף עוד תיקון, אבל אני אקריא קודם מה שכתוב.

<אפרת חקאק: "9.

<אפרת חקאק: בחוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית – סמכויות פקחים), בסעיף 5, במקום ״הזמנה לפי סעיף 222״ יבוא ״הודעת תשלום קנס לפי סעיף 228(ב)״.

<אפרת חקאק: העירו לי אתמול - - -

<זוהר טחורש: אני הערתי.

<זוהר טחורש: זה לא בפני, אבל הערתי שצריך לבדוק אולי ב-8.

<אפרת חקאק: בסעיף 8 יש גם הפניה לסעיף 222.

<אפרת חקאק: התיקון לא הכרחי.

<אפרת חקאק: אני אקריא לכם את הסעיף.

<אפרת חקאק: "הרשות המקומית תודיע לעובד מוסמך הנוגע בדבר על חקירה של עבירה" – וכולי – "לא יאוחר מ-14 יום".

<אפרת חקאק: אבל: "לעניין סעיף זה, כתב אישום למעט מסירת הזמנה לפי סעיף 222, או הודעת תשלום קנס לפי 228".

<אפרת חקאק: אנחנו יכולים לתקן את החוק, זה לא הכרחי כי אנחנו אומרים שכתב האישום לא כולל את 222 בכל מקרה.

<אפרת חקאק: אני חושבת שלמען האסתטיקה את צודקת.

זאב בנימין בגין: אסתטיקה, שיהיה מתוקן, נאה.

<אפרת חקאק: אם אתה מסכים.

זאב בנימין בגין: כדאי.

<אפרת חקאק: נוסיף תיקון לסעיף 8(ב).

<אפרת חקאק: במקום "למעט מסירת הזמנה לפי סעיף 222 לחוק סדר הדין הפלילי או הודעת תשלום קנס לפי סעיף 228ב לחוק האמור, יבוא למעט הודעת תשלום קנס לפי סעיף 228ב לחוק סדר הדין הפלילי".

<אפרת חקאק: "10.

<אפרת חקאק: בחוק רישוי עסקים, בסעיף 14א1(ג), במקום "בסעיף 222" יבוא "בסעיף 228(ב)"".

<אפרת חקאק: זה תיקון טכני לחלוטין.

<אפרת חקאק: תיקון פקודת בריאות העם – 11.

<אפרת חקאק: בפקודת בריאות העם, בסעיף 61א(2), במקום ״סעיף 222״ יבוא ״סעיף 228(ב)״.

<אפרת חקאק: תיקון טכני גם.

<אפרת חקאק: 12.

<אפרת חקאק: בחוק שמירת הניקיון, בסעיף 15א(ה), המילים ״במסירת הזמנה לפי סעיף 222 לחוק סדר הדין הפלילי או״ – יימחקו, ובמקום ״לחוק האמור״ יבוא ״לחוק סדר הדין הפלילי"".

<אפרת חקאק: עכשיו יש כמה תיקונים שלא הופיעו בהצעה הכחולה.

<אפרת חקאק: תיקון חוק השיפוט הצבאי – האם קיבלתם אישור ממי - - -

<יפעת רווה: לא, אבל גם לא קיבלנו התנגדות, וזה דבר שהוא טכני.

<יפעת רווה: הם קיבלו זימון, אני מניחה, לדיון הזה.

<יפעת רווה: מבחינתנו, אין מניעה לתקן.

<אפרת חקאק: "13.

<אפרת חקאק: בחוק השיפוט הצבאי, בסעיף 192ה1(ב), במקום "הזמנה לפי סעיף 222" יבוא "הודעת תשלום קנס לפי סעיף 228(ב)".

<אפרת חקאק: תיקון פקודת התעבורה" – זה גם תיקון טכני.

<אפרת חקאק: "14.

<אפרת חקאק: בפקודת התעבורה, בסעיף 27א1(ב), במקום "בסעיף 222" יבוא "לפי סעיף 228(ב)"".

<אפרת חקאק: התיקון העקיף האחרון הוא בחוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון.

<אפרת חקאק: אני אגיע לשאלה של הבניין, אבל אני אקרא קודם כל את הסיפה.

<אפרת חקאק: במקום "הזמנה שבה יואשם האדם באותה עבירה ותינתן לו הברירה לשלם את הקנס במקום להישפט על העבירה האמורה" יבוא "הודעת תשלום קנס".

<אפרת חקאק: זה התיקון הטכני.

<אפרת חקאק: ממשרד הבריאות ביקשו לתקן את הסעיף עצמו.

<אפרת חקאק: מיכל, את יכולה להציג?

<מיכל גולדברג: כן, בשמחה.

<מיכל גולדברג: ביקשנו באותו סעיף שאנחנו מדברים עליו, 8א(ה), זה הסעיף שמאפשר לסדרן הממונה – החוק עצמו קובע בתוספת באילו מקומות אסור לעשן.

<מיכל גולדברג: כעיקרון, מי שאוכפים את החוק הם פקחי הרשויות המקומיות שיש להם סמכות לתת הודעת קנס בכל מקום שבו העישון אסור, כמובן, כשנעברה עבירה לנגד עיניו של אותו פקח מהרשות המקומית.

<מיכל גולדברג: ספציפית לגבי בתי חולים – בתיקון של החוק משנת 2005 נוסף סעיף 8א, שמאפשר לשר הבריאות להסמיך עובד ציבור, ובחוק יש הגדרה מיהו עובד ציבור, להיות סדרן ממונה בבית חולים, שגם לו יש סמכות לתת קנסות על עבירה של הפרת החוק בבית החולים.

<מיכל גולדברג: כשנוסף הסעיף הזה ב-2005, בסעיף נרשם – זה עניין של נוסח – "היה לסדרן הממונה יסוד להניח כי אדם פלוני עבר עבירה לפי סעיף 1 לנגד עיניו בתחום בניין בית החולים, רשאי הוא למסור לו" וכולי.

<מיכל גולדברג: כשהסעיף נוסף בשנת 2005 לחוק, איסור העישון היה בבניין בית החולים, ואחרי זה בצו של שר הבריאות, ב-2012, איסור העישון הורחב גם מחוץ לבניין בית החולים בטווח של 10 מטרים מהכניסה או היציאה לבית החולים.

<מיכל גולדברג: כדי שאנשים לא יעמדו סמוך לכניסה ויעשנו, כמו שהרבה פעמים קורה – כשהעישון אסור בתוך הבניין, אנשים עומדים מחוץ לדלת ומעשנים שם, וכמובן שזה מפריע ופוגע בכל מי שנכנס לבית החולים.

זאב בנימין בגין: מה הם עושים, מסכנים, בגשם?

זאב בנימין בגין: לאן ילכו?

זאב בנימין בגין: אנחנו מסכימים.

זאב בנימין בגין: אלה שפעם עישנו, או הפסיקו לעשן, כשהם באים לבקר בבית החולים בן משפחה, חבר, יש להם סיבות טובות לעליית המתח.

זאב בנימין בגין: יש אנשים שזה עלול לדחוף אותם לעישון מסיבות שאנחנו לא אוהבים אותן.

זאב בנימין בגין: ניתן אולי להבין את זה.

זאב בנימין בגין: בדרך כלל יש מקום שמוקצה לעישון, אפילו מחוץ לבניין.

זאב בנימין בגין: מה שאתם אומרים, תתרחק 10 מטר וירשו לך.

<מיכל גולדברג: כן, אל תעמוד ליד הדלת.

<מיכל גולדברג: אני חושבת שזה הגיוני.

<מיכל גולדברג: מה שאנחנו מבקשים זה להבהיר שאותה הסמכות שיש לאותו סדרן ממונה לתת קנסות היא בכל מקום שבו אסור לעשן לפי התוספת.

זאב בנימין בגין: טוב.

<אפרת חקאק: אני אגיד שבדבר שבשגרה אנחנו לא אוהבים לתקן חוקים שהם לא בסמכות הוועדה ולא בטיפול של הוועדה.

<אפרת חקאק: אני גם חושבת שהאופן שבו הסעיף מנוסח – זו הייתה טעות מלכתחילה של המחוקק לכתוב במפורש שממונה יכול להטיל דוח, כי אז זה יצר מעין סתירה – אני חושבת שאפשר גם לפרש את זה אחרת – בין האיסור הפלילי ובין מה שהפקח, או הסדרן במקרה הזה, יכול לתת עליו דוח.

<אפרת חקאק: זה לשיקול דעת הוועדה, אם אתם רוצים לתקן ולעשות סדר בחוק שהוא לא שלנו.

<אפרת חקאק: התייעצנו עם הצוות של - - -

זאב בנימין בגין: מה דעתכם?

זאב בנימין בגין: מסיבות אסתטיות.

<מיכל גולדברג: אנחנו רואים את זה כעניין של נוסח חוק.

<מיכל גולדברג: רצוי לעשות את זה כדי למנוע מקרה של - - -

זאב בנימין בגין: רצוי לעשות.

זאב בנימין בגין: בנוסח תעשו.

זאב בנימין בגין: אני מקווה שחברי אלי אלאלוף, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לא יתרעם עלינו שאנחנו מחוקקים במקומו.

זאב בנימין בגין: פשוט כדאי, זאת הזדמנות לעשות סדר.

<אפרת חקאק: יש למישהו משהו להגיד?

<אפרת חקאק: אנחנו מוסיפים שהמילה בניין תימחק.

<אפרת חקאק: "תחילה ותחולה – 13.

<אפרת חקאק: תחילתו של חוק זה, למעט סעיף 8 שבו" – אני אזכיר, סעיף 8 הוא התיקון שלא היה טכני, תיקון חוק הרשויות המקומיות, הסדרת השמירה.

<אפרת חקאק: התיקון ההוא ייכנס לתוקף מיום הפרסום, אבל כל השאר – "90 ימים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה) והוא יחול על הודעת תשלום קנס שנמסרה לפי סעיף 228(ב) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 5 לחוק זה, ביום התחילה ואילך".

<אפרת חקאק: זה אומר שיש דחייה של התחילה ב-90 יום.

<אפרת חקאק: זוהר ציינה – ואני חושבת שבצדק – שהרבה מאוד מכתבי ההסמכה לפקחים היום שואבים את הסמכות מסעיף 222.

<אפרת חקאק: לדעתי לא חייבים לעשות הוראת מעבר כי מחוק הפרשנות אפשר להבין שהחוק בוטל, אבל משהו אחר בא במקומו, אז אפשר להשאיר בחיים את כתבי ההסמכה.

<אפרת חקאק: אבל בגלל שציינת את זה - - -

<זוהר טחורש: אני הרגשתי שהניסוח גבולי, ושכדאי להבהיר, אם אפשר בחוק, בהוראת מעבר, שגם צווים שנכתבו וגם כתבי הסמכה יישארו בתוקף.

<אפרת חקאק: יש צווים שהם לא כתבי הסמכה?

<זוהר טחורש: הצווים עצמם, צווי ברירות המשפט ועבירות הקנס עצמם, שקובעים את עבירות הקנס.

<זוהר טחורש: אלו ברירות הקנס.

<אפרת חקאק: הצווים עצמם גם מתייחסים?

<זוהר טחורש: הצווים עצמם – לפחות אנחנו ניסחנו אותם – לנו יש תשעה כאלה.

<זוהר טחורש: זה קרה ב-20 השנים האחרונות.

<זוהר טחורש: ניסחנו אותם בהתחלה כצווי עבירות קנס.

<זוהר טחורש: קבענו את עבירות הקנס ומנינו את הפריטים – השלכת סיגריה, השלכת פסולת בניין ממשאית וכולי – ובמקביל התקנו צו נוסף שמיד הפך אותם לעבירות של ברירת משפט.

<זוהר טחורש: כך עשינו.

<שחר פרלמוטר: גם אצלנו.

<זוהר טחורש: גם אצלה.

<זוהר טחורש: אני מאמינה שבהרבה גופים יש כל מיני מנגנונים.

<זוהר טחורש: אני מציעה בהוראת המעבר להגיד, ליתר ביטחון, כיוון שכל כך הרבה גופים משתמשים, כתבו בצורות שונות – להבהיר את זה, זו ההצעה.

<אפרת חקאק: אם זה מקובל עליך, נבהיר שגם צווים וגם כתבי הסמכה שהוצאו בהתאם לסעיף 222 לחוק העיקרי ערב פרסומו של חוק זה, יראו אותם כאילו הוצאו – נמצא את הניסוח.

זאב בנימין בגין: תוכלו להדפיס מחדש.

<זוהר טחורש: לא רק זה, בבית המשפט, כאשר אדם יבקש להישפט ויקיים דיון, אחת הטענות שלו – על אף שהיא לא תעמוד לו בסופו של דבר – זה לא בתוקף, יידרש עוד פעם בית המשפט לשאול את השאלה.

<זוהר טחורש: אני חושבת שאם זה יהיה כתוב בהוראת המעבר, מיד נוכל - - -

<קריאה: מקובל עלינו, אם נוכל למנוע סתם התדיינויות.

זאב בנימין בגין: אנחנו נגזול פרנסה מכמה עורכי דין חריפים ומפולפלים.

<שחר פרלמוטר: שחר, משרד הפנים.

<שחר פרלמוטר: אני מסכים עם העיקרון.

<שחר פרלמוטר: לגבי כתבי ההסמכה, מקובל עלי שכתב הסמכה שניתן לפי סעיף 222 יראו אותו כאילו ניתן מכוח 228.

<שחר פרלמוטר: לגבי הצווים עצמם, לא בטוח שהמוקד הוא הצווים.

<שחר פרלמוטר: זה לא הצו, אלא העבירה.

<שחר פרלמוטר: עבירת קנס שהייתה עד כה עבירת קנס, יראו אותה כאילו היא ברירת משפט.

<שחר פרלמוטר: זו הכוונה, לא?

<שחר פרלמוטר: צו ששר המשפטים הוציא כבר ובתוקף – אני לא מבין למה העיסוק הוא בצו ולא בעבירה עצמה.

<שחר פרלמוטר: אפרת, את מבינה למה אני חותר?

<שחר פרלמוטר: אם לא, אז תגידי.

<אפרת חקאק: האמת היא שלא ראיתי את הרישה של הצווים.

<זוהר טחורש: העיקרון שלך הוא עיקרון ברור.

<זוהר טחורש: מה שאני מעלה מתוך הניסיון לאורך השנים – בדך כלל אתה עובר את מחלקת נוסח במשרד המשפטים והם מאשרים את נוסח הצווים, אגב, גם את כתבי ההסמכה.

<זוהר טחורש: בכל זאת, לאורך השנים, לפעמים הדברים נראים אחרת ומנוסחים אחרת.

<זוהר טחורש: בטח לגבי כתבי הסמכה זה ברור מאוד כי רשויות מקומיות שונות ורבות מנסחות אחרת, ובכל זאת, במחלקת נוסח לא תמיד מצליחים לתקן כל כתב וכתב הסמכה.

<זוהר טחורש: וזה עלול לקרות גם בצווים.

<זוהר טחורש: בסך הכול ההצעה שלי היא כדי למנוע דיונים בעתיד, אם אין פה איזו סתירה משפטית או איזושהי בעיה, אני אומרת בהוראת המעבר, במשפט ברור מאוד, אפשר להגיד את הדברים.

<זוהר טחורש: ולא להתחיל עכשיו - - -

<שחר פרלמוטר: אז מה יהיה כתוב לגבי הצווים?

<אפרת חקאק: אולי אנחנו נדבר עם הנסחית של חקיקת משנה.

<אפרת חקאק: על כתב הסמכה קל לי מאוד – אפילו הכנסתי.

<אפרת חקאק: אם מישהו הוסמך לפי מה שאמרת, ב-222, יראו אותו כאילו הוסמך לפי 228.

<אפרת חקאק: לגבי הצווים, אנחנו נתייעץ, אבל העיקרון פה ברור, שאנחנו הופכים את העבירה לברירת משפט, ואם יש בעיה בסמכות, אנחנו רוצים להבהיר - - -

<יפעת רווה: שלא נצטרך עוד דיון.

<יפעת רווה: בדיוק, זה הרעיון, שלא נצטרך עוד דיון.

<מיכל גולדברג: אם אפשר, רק להפנות את תשומת הלב שבצו שלנו, לפי החוק למניעת עישון, צו ברירת משפט כתוב ברישה: בתוקף סמכותי לפי סעיף 228א לחוק סדר הדין הפלילי.

<מיכל גולדברג: וכעת אנחנו מבטלים את סעיף 228א בחוק סדר הדין הפלילי.

<שחר פרלמוטר: אנחנו מבטלים את 222.

<מירה סלומון: מחליפים את 228א.

<מיכל גולדברג: מחליפים, לא מבטלים.

<מיכל גולדברג: אולי רק לוודא - - -

<שחר פרלמוטר: אפרת, האם משעה שהחוק קובע – בעוד 90 יום החוק יקבע שכל עבירת קנס היא ברירת משפט, ויחולו עליה הוראות סעיף זה.

<שחר פרלמוטר: האם אני צריך הוראת מעבר שאומרת שעבירות קנס שנקבעו עד כה יראו אותן כברירת משפט?

<שחר פרלמוטר: האם זו לא המשמעות של מה שכבר אמרנו?

<אפרת חקאק: אני לא בטוחה.

זאב בנימין בגין: זה לא רטרואקטיבי.

זאב בנימין בגין: כך אני מבין.

<שחר פרלמוטר: אנחנו מקבלים את העיקרון של הוראת המעבר, פשוט צריך לבדוק את הנוסח, אם מדובר בצווים או - - -

<מירה סלומון: מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי.

<מירה סלומון: אנחנו מבקשים שתחילת החוק יהיה בתוך 180 ימים מיום פרסומי.

<מירה סלומון: כמו שהודענו כאן בוועדה - - -

זאב בנימין בגין: הודעתם שהכול מוכן.

<מירה סלומון: אכן הכול מוכן, אבל צריך להודיע לרשויות המקומיות, צריך להזכיר להן כדי שהן יערכו בהתאם למה שמוחל כרגע.

זאב בנימין בגין: כמה זמן לוקח למייל לעבור מקריית שמונה ועד אילת וחזרה?

<מירה סלומון: זו לא השאלה של מיילים, זו השאלה של בירוקרטיה פנימית של רשויות מקומיות, שלפעמים לוקח לה זמן להיות מותנעת, ואנחנו לא רוצים שהרשויות המקומיות שלא עודכנו, שלא הוסבר להן, שלא נערכו לזה כמו שצריך, שלא שינו את זה אצלן, בסופו של דבר יפעלו שלא על-פי החוק.

<מירה סלומון: אנחנו לא רוצים להגיע לסיטואציה הזו, ולכן אנחנו מבקשים עוד זמן.

זאב בנימין בגין: אבל יש להן עניין בזה.

זאב בנימין בגין: אני הבנתי שיותר נוח לרשויות המקומיות.

ניסן סלומינסקי: יש להן עניין, ואנחנו צופים היענות טובה מאוד.

ניסן סלומינסקי: ובכל זאת, מנגנונים בירוקרטיים, יש להם טבע לקחת זמן.

זאב בנימין בגין: אבל זה בדיוק העניין.

זאב בנימין בגין: 90 יום זה מספר טוב?

<מירה סלומון: 90 ימים נראה לנו קצת קצר.

זאב בנימין בגין: זה שלושה חודשים תמימים, ועוד בימי עבודה, לא טוב?

זאב בנימין בגין: יפעת, לא נראה לך?

<יפעת רווה: רובם כבר יודעים.

<יפעת רווה: אצלי מחכות בערך עשר בקשות של רשויות שאני כבר התחלתי לטפל בהן כי אני לא ידעתי מתי זה יידון פה בוועדה.

<יפעת רווה: רשויות שרוצות להתחיל כבר להפעיל.

<יפעת רווה: חצי שנה זה המון.

<יפעת רווה: חצי שנה נגיד להם – כי אנחנו לא נבוא לוועדה עם - - -

זאב בנימין בגין: ואם נכתוב לא יאוחר מ-?

זאב בנימין בגין: אז זה בתוך 90 יום.

<יפעת רווה: השאלה אם זה יאפשר להם להתחיל להפעיל את זה.

<יפעת רווה: זה לא מאפשר להם.

זאב בנימין בגין: מי שירצה להפעיל, יפעיל, לא?

<יפעת רווה: זה לא מאפשר להם.

<אפרת חקאק: לא, אנחנו צריכים תאריך.

זאב בנימין בגין: עד עכשיו הבנו שהכול ערוך ומוכן לחוק הזה.

<מירה סלומון: יש יכולת היערכות טובה מאוד.

<מירה סלומון: אני שוב אומרת, לבירוקרטיה יש נטייה לארוך זמן.

זאב בנימין בגין: גברת סלומון, אנחנו בדרך זו מעודדים את הבירוקרטיה למשוך זמן, כי בעוד ארבעה חודשים הוא ישכח שזו מטלה שהייתה לו על השולחן, יהיו לו שישה צווים אחרים.

<יפעת רווה: אני יידעתי את מרבית הרשויות.

<יפעת רווה: אני אמרתי בזהירות, כי יכול להיות שיש כאלה שנפלו בין הכיסאות.

<יפעת רווה: יכול להיות שיש כמה רשויות שעדיין לא יודעת מזה.

<יפעת רווה: אבל חצי שנה זה המון זמן.

זאב בנימין בגין: חצי שנה זה – לא שמעתי על - - -

<יפעת רווה: שלושה-ארבעה חודשים לכל היותר.

זאב בנימין בגין: אמרתי, 90 יום.

זאב בנימין בגין: מה אתה מציע?

<אפרת חקאק: פלוס הזמן שייקח להצבעות.

<שחר פרלמוטר: אני מציע 120 יום.

זאב בנימין בגין: למה?

זאב בנימין בגין: למה 120 יום?

<מירה סלומון: 120 ימים שהם ארבעה חודשים ולא שלושה.

זאב בנימין בגין: חברים, הכלל הפשוט, האנושי – לא לדחות למחר מה שניתן לדחות למחרתיים.

זאב בנימין בגין: ככה אנשים עובדים.

זאב בנימין בגין: סתם חבל.

זאב בנימין בגין: אנחנו מעודדים, לדעתי, בדרך זו, אם נלך בה - - -

<קריאה: - - - להעביר את זה בקריאה, צריך לפרסם את זה.

זאב בנימין בגין: אנחנו מעודדים גרירת רגליים.

<אפרת חקאק: לדעתי ייקח לפחות חודש עד הפרסום בכל מקרה.

זאב בנימין בגין: בינתיים יעודכנו, יתכוננו.

זאב בנימין בגין: 90 יום קנית?

זאב בנימין בגין: קנית 90 יום?

<מירה סלומון: יש לי ברירה, אדוני?

<מירה סלומון: אתם המחוקקים.

זאב בנימין בגין: תרשמי בתוך מחאה.

<יפעת רווה: מירה, למעשה זה יהיה בערך ארבעה חודשים.

זאב בנימין בגין: חברים, אני מוכרח להפגין שליטה, זאת אומרת, להכריע, כדן יחיד.

זאב בנימין בגין: אז הכרעתי.

זאב בנימין בגין: 90 יום זה לא מעט זמן.

זאב בנימין בגין: זה לא כולל חגים ומועדים, זה יביא אותנו - - -

<מירה סלומון: 90 ימים כוללים.

זאב בנימין בגין: כולל?

זאב בנימין בגין: כשאומרים 90 יום – 90 ימי עבודה, לא?

<נעמה פויכטונגר: זה לא כולל חגים ומועדים?

<נעמה פויכטונגר: אני חושבת שזה כולל.

<אפרת חקאק: זה כולל.

<מירה סלומון: לא אדוני, זה 90 ימים.

זאב בנימין בגין: אנחנו עומדים בפני פסח.

<מירה סלומון: זה כולל פסח.

<מירה סלומון: אדוני לא הבין את הקושי שלי.

זאב בנימין בגין: בסדר.

זאב בנימין בגין: אם כך, אז טעיתי.

זאב בנימין בגין: 120, להוריד פסח ומימונה ויום העצמאות.

זאב בנימין בגין: מה עוד יש לנו?

זאב בנימין בגין: גם פסחא ברשויות.

<אפרת חקאק: 120.

זאב בנימין בגין: 120.

זאב בנימין בגין: אתם רואים שהפגנתי נכונות להשתכנע.

זאב בנימין בגין: בבת אחת גם החלטתי וגם השתכנעתי.

זאב בנימין בגין: עוד הערות?

זאב בנימין בגין: כי אנחנו מתקרבים לחתונה קתולית – מי שיש לו הערה, שיעיר עכשיו, ולא, יידום לעד.

<יפעת רווה: אנחנו מבררים עם חקירת משנה, ואז זה בכפוף לניסוח שיהיה בנושא של מה שהוער פה?

<יפעת רווה: כדי שלא תהיה תקלה.

<יפעת רווה: הוראת מעבר לעניין הצווים הקיימים שמכוח 228.

זאב בנימין בגין: תסגרו ביניכם, אני לא מבין בזה בלאו הכי.

זאב בנימין בגין: תודה רבה למשתתפים, אני מתכבד להביא להצבעה את תיקון – עדיין 77?

<אפרת חקאק: > אנחנו לא יודעים.

<אפרת חקאק: רק בנוסח החוק נדע.

זאב בנימין בגין: חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' – יוסף) (ביטול ברירת קנס).

זאב בנימין בגין: מי בעד?

זאב בנימין בגין: בעד אישור תיקון החוק – פה אחד <הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 78), התשע"ז-2016, אושרה.

זאב בנימין בגין: >

זאב בנימין בגין: אחד בעד.

זאב בנימין בגין: אין מתנגדים.

זאב בנימין בגין: אין נמנעים.

זאב בנימין בגין: תודה רבה לכם.

זאב בנימין בגין: 120 יום, חברים.

זאב בנימין בגין: הישיבה נעולה.