ועדת המשנה לבטיחות בדרכים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 7, 2017-05-03 09:41

<יעקב אדלר: בוקר טוב.

<יעקב אדלר: אני פותח ישיבה נוספת של ועדת המשנה לבטיחות בדרכים.

<יעקב אדלר: כפי שדובר בישיבות הקודמות, דיברנו על כך שנעשה ישיבה מיוחדת ממוקדת על המגזר הערבי.

<יעקב אדלר: אמר אז יושב ראש הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, גיורא רום, שכאשר נקיים את הישיבה הזאת, הוא יציג תכנית ממוקדת שמשקפת את המצב הקיים, ושנית, תכנית ממוקדת עליה עבדו ועדיין עובדים ברשות הלאומית.

<יעקב אדלר: באופן כללי, לצערנו הרב, גם כרגע מתעכבים חלק מחברי הכנסת בגלל תאונת דרכים שקרתה.

<יעקב אדלר: לצערנו גם היום אנחנו צריכים לפתוח את הישיבה הזאת לא כאנשי בשורה.

<יעקב אדלר: מתחילת השנה ועד היום נהרגו בתאונות דרכים 116 בני אדם שלצערנו הרב המספר הזה ממש נושק לתקופה המקבילה, כאשר בתקופה המקבילה נהרגו כ-116 בני אדם.

<יעקב אדלר: לצערנו הרב אנחנו רואים שאין מגמת ירידה.

<יעקב אדלר: יש הרבה מאוד פעילות, יש הרבה מאוד פעילות פרלמנטרית בנושא הזה ואני מוכרח לציין שוב את ועדת הכלכלה ואת היושב ראש שלה איתן כבל, שמקיימת דיונים רבים במליאתה וגם דיונים בוועדה שלנו.

<יעקב אדלר: כמו שהבטחתי, אנחנו נמשיך לעקוב, נמשיך להתריע ונמשיך לנסות להביא את האנשים שצריכים לנקוט בפעולות לעשות אותן בצורה המיטבית והנכונה.

<יעקב אדלר: בעוד שבועיים, ב-17 במאי, אמורה להתקיים ישיבה של ועדת הכלכלה אותה זימן היושב ראש איתן כבל ובישיבה ישתתף השר ארדן.

<יעקב אדלר: אני חושב שזו ישיבה חשובה מאוד שתתייחס גם לסיכום שנת 2016.

<יעקב אדלר: שוב, זה חלק מהמאמץ שאנחנו כנבחרי ציבור עושים כדי לא להוריד את הנושא הזה מסדר היום עד שנראה מגמה של ירידה משמעותית בנושא התאונות ובנושא ההיפגעות בתאונות.

<יעקב אדלר: כולנו יודעים שמדובר בפעולה רב זרועית.

<יעקב אדלר: בישיבות הקודמות דיברנו על כך – אני לא רואה כאן את נציג משרד ראש הממשלה – ובפגישה שלי ושל חבר הכנסת כבל שהתקיימה עם מנכ"ל משרד הממשלה דובר על כך שבתוך חודש, מאז אותה ישיבה, חודש, חודש וחצי – כבר עברו למעלה מחודשיים – אמורה להתגבש הצעת מחליטים שתיתן, לפחות לתקוותנו, תשובות, החלטות, תקציב ונקודות בהן הממשלה הולכת להתמקד במאבק הגדול הזה של תאונות הדרכים.

<יעקב אדלר: הצעת המחליטים הזאת אמורה להיות – ואני מקווה שהיא גם תהיה – תוצר של ישיבת המנכ"לים של משרדי הממשלה השונים כאשר את זה מנהל מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

<יעקב אדלר: אני אשמח מאוד לאחר הישיבה לבדוק שוב, אלא אם כן יגיע נציג משרד ראש הממשלה, ולראות מה קורה עם אותה הצעת מחליטים, האם היא ממשמשת ובאה ואם כן, אנחנו גם נרצה כמובן לראות אותה ולחוות את דעתנו עליה.

<יעקב אדלר: אני חושב שהגיע הזמן לפעולה ואי אפשר להסתפק רק בדיווחים.

<יעקב אדלר: אני אומר שאם לא יהיו פעולות, הדיבורים ימשיכו ויחריפו.

<יעקב אדלר: אנחנו נעשה את שלנו במה שאנחנו יכולים לעשות.

<יעקב אדלר: אני מצפה ממשרדי הממשלה לשיתוף פעולה ולראות מיקוד שלהם בנושא הזה.

<יעקב אדלר: הנושא בו אנחנו מדברים היום הוא המגזר הערבי.

<יעקב אדלר: אני ככלל חושב – גם בתפקידים קודמים – שנכון לטפל בנושאים מסוימים, לפי מגזרים.

<יעקב אדלר: יגידו כולם שתאונות דרכים הוא דבר כללי ומה הקשר למתג אותן למגזר כזה או למגזר אחר, אבל ברור שזה לא נכון ואני אומר את מה שכולנו מבינים.

<יעקב אדלר: נושא תאונות הדרכים הוא חלק מתרבות, הוא חלק מהחיים, הוא חלק מהתנהלות והוא גם חלק מרמת השקעות כזו או אחרת, אם זה בתשתיות, אם זה בהסברה.

<יעקב אדלר: ברגע שמנסים למקד, כשאנחנו רואים את הנתונים המדאיגים של מספר ההרוגים במגזר הערבי שהוא הרבה יותר גבוה, פי אחד וחצי אם אני זוכר נכון מכלל האוכלוסייה, יש כאן רמזור אדום שמאותת לכולנו כמובן שצריך טיפול נקודתי והטיפול הנקודתי צריך לבוא – אני גם אומר עכשיו וגם לאחר מכן עת יגיעו נציגי המגזר – מבית ומחוץ.

<יעקב אדלר: זה חייב לבוא גם בשינוי הרגלים כאלה ואחרים, גם בכללי התנהגות כאלה ואחרים, גם בהשקעות של הממשלה, אם זה בנושא הסברה, אם זה בנושא חינוך, אם זה בנושא תשתיות, אבל זה נכון שצריך למקד.

<יעקב אדלר: בזמנו לקחתי מהר את הכדור להנחתה שהרים גיורא ואמרנו שנקיים את הישיבה הזאת כי באמת זה נכון למקד דבר.

<יעקב אדלר: כשרואים שיש עלייה מסוימת בציבור מסוים, כשאנחנו יודעים שיש הבדלים בצורת החיים או הבדלים אובייקטיביים מבחינת תשתיות כאלה ואחרות וכולי, זה נכון וזה טוב למקד.

<יעקב אדלר: אנחנו רואים את זה גם במגזרים אחרים, גם בדברים אחרים כמו אותו דוח מפורסם של ועדת הכלכלה שגם נתן זרקור על הנושא של המגזר הערבי.

<יעקב אדלר: דובר שם גם על מגזרים בתוך המגזר היהודי, המגזר החרדי ועל בעיות כאלה ואחרות בנושאים של הסברה או בנושאים של שיתוף החלק של משרד החינוך במגזר הזה.

<יעקב אדלר: אני חושב שזה נכון לעשות את זה גם בצורה הזאת ואני מאוד מקווה שהדברים שייאמרו כאן היום יעשו את שלהם.

<יעקב אדלר: אנחנו כמובן נמשיך לעקוב אחרי הביצוע.

<יעקב אדלר: את הישיבה הזאת יוביל גיורא ואנחנו לשמוע את הנתונים ואת הנקודות שנמצאות כרגע בביצוע, מה אמור להיות בביצוע והיכן יש חסמים כאלה ואחרים שאפשר להעלות אותם על השולחן ולנסות לתת להם רוח גבית.

<יעקב אדלר: בבקשה, גיורא.

<גיורא רום: תודה רבה כבוד היושב ראש.

<גיורא רום: אני הייתי לפני שבועיים או שלושה שבועות באירופה ליומיים לסמינר על משהו שנקרא סייף סיסטם, שזה שם כללי לתפיסות קוהרנטית של נושא בטיחות במדינה כמו שוודיה, אירלנד, אוסטרליה, מדינות שהשיגו הישגים ניכרים.

<גיורא רום: אחד הדברים שעלו שם הוא שבין שאר הדברים צריך להתמקד במקומות בהם יש "עודף הרוגים".

<גיורא רום: זה בכלל לא קשור לעניין המגזר הערבי כי בסוף החודש הזה כבוד היושב ראש הרשות יוצאת עם תכנית נוספת שעוסקת בהולכי רגל והולכי הרגל שנהרגים יותר מאשר בממוצע באיחוד האירופאי הם בעיקר יהודים.

<גיורא רום: זאת אומרת, אין כאן עניין של ערבים ויהודים אבל אנחנו נמקד את הדיון הזה על החברה הערבית.

<יעקב אדלר: הנתון מדבר על כך שבהולכי רגל אנחנו מובילים?

<גיורא רום: לא.

<גיורא רום: קודם כל, אנחנו לא מובילים.

<גיורא רום: הממוצע באיחוד האירופאי שהוא מישור הייחוס שלנו הוא נניח 22 אחוזים מסך ההרוגים הם הולכים רגל.

<גיורא רום: אצלנו אלה שלושים אחוזים.

<גיורא רום: אנחנו מרגישים שיש כאן איזה משהו שצריך לעשות כדי גם שם לחסוך בחיי אדם.

<גיורא רום: בחברה הערבית יש כארבעים עד חמישים הרוגים בשנה, מעבר לחלקם היחסי באוכלוסייה אם באמת הקורבנות של תאונות הדרכים היו נחלקים בהתאם לפרופורציה באוכלוסייה.

<גיורא רום: הרשות מובילה תכנית, קודם לנסות ולחסוך בחיי הארבעים-חמישים אנשים אלה ואם אפשר גם יותר מכך.

<גיורא רום: זו הפעם הראשונה שהרשות נוקטת בשיטת הקואליציה שזאת הולכת להיות הגישה של הרשות וזה עומד להיגזר מתפיסת האחריות לתכניות מתכללות שזה מה שעומד בבסיס חוק הרשות החדש שאני מקווה שיאושר.

<גיורא רום: הקמנו קואליציה מאוד חיובית לעניין הזה, פנים ממשלתית וחוץ ממשלתית, והמרכיבים השונים של הקואליציה יבואו לידי ביטוי היום.

<גיורא רום: אנחנו נפתח בהצגה, אני מקווה תמציתית, של הדברים הבסיסיים שקרו עד היום.

<גיורא רום: יהיו שלושה מציגים.

<גיורא רום: אני אציג בקצרה, משהו כמו שתי דקות, לאחר מכן מר אכרם סרור מהרשות יציג נושא נוסף והגברת נחמה דרורי תציג את נושא ההסברה, שם אנחנו עושים צעד מאוד משמעותי ואני אסכם.

<גיורא רום: בחברה הערבית הנתונים שכולם כבר ראו אותם אין ספור פעמים, יש כאן שקף שיש בו את מספר ההרוגים שהוא מסומן בכחול והאחוז באוכלוסייה מסומן באדום.

<גיורא רום: זה חוזר על עצמו כל פעם.

<גיורא רום: זה בסביבות השלושים אחוזים אבל בשנת 2016 הייתה עלייה ואני מציין, למרות שאנחנו רק בשליש הראשון של 2017, השיעור של ההרוגים הערבים בשנת 2017 מגיע לארבעים אחוזים ואף יותר לעומת האחוז של ההרוגים היהודים שהוא בירידה משמעותית.

<גיורא רום: זה מאוד מעניין אבל עדיין מוקדם לסכם את השנה.

<גיורא רום: החברה הערבית זה מושג מאוד כללי.

<גיורא רום: השקענו הרבה מאוד בלימוד הנושא, במחקר, בהבנה ובשיחות והלכנו והתמקדנו בנהגים הצעירים, בין גיל 16 לגיל 24, וגם שם, לא בכולם, חלק הגדול מאוד מהאוכלוסייה הצעירה הערבית הם האנשים הכי טובים שישנם במדינה מבחינת היכולות שלהם והחינוך וההתנהגות אבל יש שם שכבה שהיא הגורם הכי משמעותי לתאונות.

<גיורא רום: אפשר לראות את ההשוואה בין היהודים כאשר שיעור המעורבות של נהגים יהודים ושל נהגים ערבים הוא בערך פי ארבע ואלה הם הנהגים הצעירים.

<גיורא רום: אני רוצה לומר מילה על ילדים.

<גיורא רום: נמצאת כאן נציגת ארגון בטרם, אבל גם אם היא לא הייתה כאן, הייתי מציין את זה.

<גיורא רום: יש כאן משהו שהוא לא סביר.

<גיורא רום: הילדים הערבים עד גיל 14 מהווים 25 אחוזים מהילדים באוכלוסייה בישראל אבל הם מהווים כשישים אחוזים ומעלה בהרוגים, שזה משהו לא סביר.

<גיורא רום: יש בתוך זה את התופעה הייחודית שנקראת דריסות חצר שהיא אופיינית ומיוחדת כמעט אך ורק לקהילה הבדואית בדרום אבל גם אם הייתי מחסיר אותם, שזה בסביבות חמישה-שישה בשנה, עדיין השיעור של הילדים ההרוגים הערבים הוא בלי שום פרופורציה לחלקם באוכלוסייה.

<גיורא רום: או במלים אחרים, הסיכוי של ילד ערבי הוא בערך פי עשר או פי 15, מנורמל למספר תושבים, מאשר של ילד יהודי.

<גיורא רום: אני לא יכולתי שלא לציין תופעה אחת שבעיני מביאה לידי ביטוי את מה שאתה דיברת עליו כבוד היושב ראש, שזה נשוא התרבות.

<גיורא רום: קשה לראות כאן את השקפים אבל מה שאנחנו רואים כאן זאת הנטייה להשתמש בחגורות בטיחות כאשר בכחול זאת האוכלוסייה היהודית ובאדום זאת האוכלוסייה הערבית.

<גיורא רום: זה נהג במושב קדמי ובמושב אחורי.

<גיורא רום: נעזוב רגע את המושב האחורי.

<גיורא רום: אפשר לראות שאצל היהודים השימוש בחגורות הבטיחות הוא קרוב למאה אחוזים וזה פי 1.5 מאשר אצל הערבים שהמספר שם הוא בערך שישים אחוזים.

<גיורא רום: באמת הסוגיה, למה לא משתמשים בחגורות בטיחות, זה משהו שנפלא מבינתי.

<גיורא רום: יש לזה כל מיני הסברים אבל אני לא יכול לחיות בשלום עם אף אחד מההסברים האלה.

<יעקב אדלר: זה גם יכול להיות סימפטום לדברים נוספים.

<יעקב אדלר: זה לא ייעצר רק בחגורות בטיחות.

<גיורא רום: אני יודע, אבל בסוף, אם אתה רוצה לדעת מה שלושת המרכיבים העיקריים לזה שבסוף נהרגים, אני לא מדבר על כל נושא התאונות, זאת מהירות מופרזת, אי שימוש בחגורות בטיחות והתופעה שנכנסה אלינו בשנים האחרונות שהיא השימוש בסמרטפון אותו אני שם רגע בצד.

<גיורא רום: מהירות מופרזת ואי שימוש בחגורות בטיחות, מביאות לכך שכאשר מתרחש אירוע שבמושגים המקצועיים נקרא אירוע שיש בו אנרגיה קינטית, או במלים יותר עממיות, שאתה נכנס במשהו, האם הגוף שלך יכול לעמוד בזה או לא יכול לעמוד בזה.

<גיורא רום: כשהמהירות גבוהה יותר, כשאין חגורת בטיחות, אתה תיהרג.

<גיורא רום: לא רק אתה אלא כל מי שנמצא באוטו.

<גיורא רום: אני רוצה להראות לך עוד שקף אחד ובזה אני אסיים.

<גיורא רום: קשה לראות כאן אבל למטה זה ציר של מדינות.

<גיורא רום: יש כאן כשלושים מדינות.

<גיורא רום: באדום, השמאלי, מסומן היכן ישראל נמצאת בין המדינות.

<גיורא רום: למעלה זה מושב קדמי.

<גיורא רום: אתם רואים שאנחנו נמצאים במקום מאוד מכובד.

<גיורא רום: לעומת זאת, כאשר הכנסתי את המגזר הערבי, כאילו שהוא מדינה נפרדת, הוא למעשה כמעט סוגר את הרשימה.

<גיורא רום: האמת היא שמרוקו, קמבודיה ודרום אפריקה אחריו.

<קובי פלג: זה לא יכול להיות.

<גיורא רום: למה?

<קובי פלג: אמרת שבמגזר הערבי אלה רק שישים אחוזים וכאן אלה שישים אחוזים, באדום הימני, המגזר הערבי הוא 22 אחוזים מהאוכלוסייה.

<קובי פלג: היית אמור להיות איפה שהוא ב-88-90 אחוזים.

<גיורא רום: הגרף הזה הוא לא גרף מנורמל.

<גיורא רום: הוא גרף מוחלט.

<קובי פלג: זה רק המגזר הערבי.

<קובי פלג: זאת לא מדינת ישראל.

<גיורא רום: אמרתי.

<גיורא רום: השמאלי הוא מדינת ישראל, כאילו המגזר היהודי.

<גיורא רום: אם המגזר הערבי היה מדינה נפרדת, הוא נמצא שם.

<יעקב אדלר: אני מבקש לא להיכנס עכשיו לנושא הזה.

<גיורא רום: אני לא רוצה לעשות מזה עניין פוליטי.

<גיורא רום: באמת לא.

<גיורא רום: הדבר היחידי שמעניין אותי אלה התאונות.

<גיורא רום: הדבר היחיד שמעניין אותי זה מה בבסיס העניין הזה של אי שימוש בחגורות בטיחות.

<גיורא רום: אני פניתי לראש אגף התנועה בבקשה שהמשטרה תשקיע במסגרת מאמצי האכיפה שלה מאמץ ספציפי בנושא החגורות, אבל כמובן שנתייחס לזה בתחומים נוספים.

<גיורא רום: אני סיימתי כאן.

<גיורא רום: אני מבקש מאכרם סרור לקחת את ההובלה.

<יעקב אדלר: בבקשה.

<יעקב אדלר: מה תפקידך ברשות?

<אכרם סרור: אני ראש אגף מעקב ובקרה ומנהל התכנית לחברה הערבית.

<אכרם סרור: אדוני היושב ראש, בוקר טוב לכולם.

<אכרם סרור: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, מתוך הבנה שהאוכלוסייה הערבית, החברה הערבית, מהווה עקב אכילס מבחינת היפגעות בתאונות דרכים, החליטה לבנות תכנית לאומית רב מערכתית שתטפל באפיונים המיוחדים של האוכלוסייה הערבית.

<אכרם סרור: אנחנו יודעים שהאוכלוסייה הערבית היא אוכלוסייה ייחודית, יש לה שפה משלה, יש לה דת משלה, יש לה מנהגים משלה ולכן התכנית הזאת באה לטפל בייחודיות של החברה הערבית מתוך הכרה בנושא המרכזי שאנחנו הולכים לטפל בו והוא שינוי התרבות בקרב משתמשי הדרך השונים בחברה הערבית.

<אכרם סרור: מניתוח הנתונים לשנים 2013-2015 והשוואה בין מאה אלף יהודים כמשתמשי דרך לבין מאה אלף ערבים, אנחנו מזהים שלוש קבוצות בסיכון והם כלהלן: נהגים בגילאי 17 עד 24, הנהג הצעיר, וכאן אני רוצה לומר שמול כל נהג צעיר יהודי שנהרג בתאונת דרכים, נהרגים עשרה נהגים ערבים באותה שכבת גיל.

<אכרם סרור: האוכלוסייה השנייה היא נוסעי רכב בגילאי חמש עד 19, וגם כאן המצב לא כל כך שונה.

<אכרם סרור: מול כל נוסע יהודי בגיל הזה, נהרגים שבעה נוסעים ערביים.

<אכרם סרור: הסיבה כאן היא אי שימוש בחגורות בטיחות, כפי שצוין קודם על ידי היושב ראש.

<אכרם סרור: מנתוני 2016 עולה נתון מדהים.

<אכרם סרור: אנחנו מזהים שלפי דוחות המשטרה שמגיעים אלינו, ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומטייבים אותם, עולה כי 15 אחוזים מההרוגים אשתקד היו עקב אי שימוש בחגורת בטיחות.

<אכרם סרור: זה אומר שאנשים היו יכולים להיות היום בינינו אילו היו חגורים בזמן התאונה.

<אכרם סרור: אני מניח שהנתונים הם הרבה יותר גבוהים היות וזה רק לפי מה שמדווח בוודאות על ידי המשטרה.

<אכרם סרור: האוכלוסייה השלישית שהיא בסיכון אלה פעוטות בגילאי אפס עד ארבע שבדרך כלל נהרגים כתוצאה מתאונות חצר, דריסות בחצר הבית.

<אכרם סרור: מול כל פעוט יהודי שנהרג בשכבת הגיל הזאת, נהרגים עשרים פעוטות ערביים.

<אכרם סרור: חברים, עם נתונים כאלה אי אפשר לישון בשקט.

<אכרם סרור: זה אומר שמוטלת על כולנו אחריות ואנחנו מאמינים בשותפות של כל מי שעוסק בנושא שחייב לשלב ידיים אתנו.

<יעקב אדלר: כשאתה מתייחס כרגע לנפגעים שהם לא נוסעים ולא מהקטגוריות שציינת, מה ההשוואה לאוכלוסייה הרגילה?

<אכרם סרור: אתה מדבר על מעורבות.

<יעקב אדלר: פגיעות אבל לא כאלה שהיו נהג או נוסע וגם לא תאונות חצר.

<אכרם סרור: אלה שלושת משתמשי הדרך הקיימים היום.

<אכרם סרור: האם התכוונת למשל לנהגי אוטובוס או משאיות?

<יעקב אדלר: לא.

<יעקב אדלר: אני מתכוון לאדם שחוצה במעבר חציה ונפגע.

<גיורא רום: החברה הערבית לא בולטת.

<גיורא רום: להפך, החברה היהודית יותר.

<יעקב אדלר: כדי שנדע לשים את האצבע על הנקודה הזאת.

<אכרם סרור: הולכי רגל יהודים בגיל הזהב, בגיל 65 ומעלה, הם יותר פגיעים.

<אכרם סרור: שותפים שלנו הן רשויות מקומיות, משטרת התנועה, המינהלת החדשה, עמותות מהמגזר השלישי, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, אגף עדות במשרד הפנים, אגף זה"ב במשרד החינוך, חוקרים מהאקדמיה וכולי.

<אכרם סרור: מתוך הבנה שאנחנו רוצים לטפל היכן שנמצאת עיקר הבעיה, מיקדנו את הטיפול בישובים הערביים, ב-25 ישובים שאחוז ההיפגעות לאלף צעירים הוא 0.6 ומעלה.

<אכרם סרור: רואים כאן רשימה שאולי קשה לכם לקרוא אותה אבל אני אקריא חלק ממנה.

<אכרם סרור: העומד בראש הטבלה זה הישוב דבוריה, זרזיר, אילות, איכסל, מעלה עירון, כפר קאסם, מרר, בקעא אל גרביה, טירה, ירקא וכולי וכולי.

<אכרם סרור: אנחנו מאמינים שעבודה מסיבית מרוכזת בתוך הישובים האלה תביא לשינוי הנתונים ותוביל לשינוי התנהגות.

<יעקב אדלר: מתי התחילה התכנית הזאת של המיקוד?

<אכרם סרור: בתחילת השנה.

<אכרם סרור: מה-1 בינואר 2017.

<אכרם סרור: יש לציין ש-25 הישובים האלה מהווים כחמישים אחוזים מכלל המעורבים בתאונות קטלניות.

<אכרם סרור: זאת אומרת, כאן הבשר של הבעיה.

<אכרם סרור: פעולות עיקריות שבוצעו עד כה.

<אכרם סרור: במסגרת התנעת התכנית הבנו שאנחנו צריכים לגייס את מובילי דעת קהל, את המנהיגות הציבורית הערבית, וכאן אתם רואים תמונה מהכנסת.

<אכרם סרור: הצגנו כאן בכנסת את התכנית בפני חברי הכנסת הערביים.

<אכרם סרור: הדרכנו כ-500 אנשי דת בחברה הערבית, גם דרוזים, גם מוסלמים.

<אכרם סרור: כאן אתם רואים תמונה מכפר יאסיף עם כל אנשי הדת הדרוזים.

<אכרם סרור: בחלק מהתכנית אנחנו משלבים גם שוטר יחד עם איש דת שיעבדו יחד, השוטר מבחינת החוק ואיש הדת מבחינת ההלכה.

<אכרם סרור: שניהם בשילוב ידיים יעבדו גם בבתי הספר וגם בקהילה.

<אכרם סרור: בתמונה כאן מופיע ניצב חכרוש, ראש המינהלת החדשה לשיפור השירות בחברה הערבית.

<אכרם סרור: הוא שותף שלנו מאוד פעיל והוא אתנו לאורך כל הדרך ומסייע לנו ביישום התכנית יחד עם החבר'ה שלו.

<אכרם סרור: כאן אתם רואים כנס של רופאים בדואים בדרום שגויסו לכך.

<אכרם סרור: היו ה-150 רופאים כאלה.

<אכרם סרור: בצד שמאל אתם רואים שאחד הרופאים כבר בפעילות באחד המסגדים ברהט.

<אכרם סרור: בדרשות של ימי שישי רבע שעה מוקדשת לנושאים חברתיים ואז אותו איש רפואה מדבר על בטיחות בדרכים.

<אכרם סרור: במקרה הזה הוא דיבר על חגורות בטיחות.

<אכרם סרור: התנעת התכנית ברשויות המקומיות ומפגשים עם המנהיגות הערבית.

<אכרם סרור: כאן אנחנו בפגישה עם ראש עיריית בקעה אל גרביה, עם כל הצוות המוביל היישובי והחוץ יישובי, אם זאת המשטרה, אם זה משרד החינוך, המפקחים וכולי.

<אכרם סרור: זאת קואליציה מקומית.

<אכרם סרור: אותו הדבר בטייבה.

<אכרם סרור: כנסי נשים.

<אכרם סרור: אנחנו מאוד מדגישים את נושא האחריות ההורית ואנחנו מאמינים שכוחה של האימא, של האישה בחברה הערבית להשפיע על שינוי התנהגות בקרב הצעירים במיוחד הוא גדול ולכן אנחנו משקיעים מאמצים רבים.

<אכרם סרור: כאן זאת דוגמה לכנס במזרח ירושלים.

<אכרם סרור: אנחנו מגבירים את הפעילות של הכנסים האלה בכלל הישובים אבל באופן מסיבי יותר ביישובי המיקוד.

<אכרם סרור: פעילות תקשורתית ויחסי ציבור.

<אכרם סרור: חברים, במהלך החודשים הראשונים של השנה אנחנו הופענו בכל מקום אפשרי בתקשורת הערבית וגם בתקשורת היהודית.

<אכרם סרור: אני לא אכנס לשמות האתרים והרדיו וכולי אבל הצלחנו בחודשים האלה להעלות לשיח הציבורי את נושא הבטיחות בדרכים בחברה הערבית.

<אכרם סרור: זה דבר שלא היה קודם וזה בזכות דיברור מקצועי שהיה לנו.

<אכרם סרור: כאן זאת דוגמה של כתבה שהייתה בעיתון אל סינארה.

<אכרם סרור: אתם זוכרים שהיה איזשהו שבוע ממש קטלני בו היו שישה הרוגים ערבים בשלוש תאונות תוך 72 שעות.

<אכרם סרור: כאן מדברים על הסיבות לתאונות הדרכים שמתרכזות בשלושה נושאים עיקריים, גם מהירות מופרזת, גם אי שימוש בחגורות והשימוש בטלפונים הניידים.

<אכרם סרור: חברים, אחרי הכתבה הזאת בעיתון אל סינארה אני חושב שהיה שבוע שלם בו התקיימו דיונים על הנושא הזה מכל מיני כיוונים, ראיינו מומחים מכל מיני כיוונים וזה עשה את שלו.

<יעקב אדלר: אני עוצר אותך לרגע.

<יעקב אדלר: מה אתם הרגשתם מבחינת שיתוף הפעולה של אנשי הציבור וראשי הרשויות?

<יעקב אדלר: האם יש ראש רשות שיעלה בעיתון מסוים ויגיד לאנשים לשמור יותר על חוקי התנועה?

<אכרם סרור: כן.

<יעקב אדלר: אנחנו נשמע בהמשך את האנשים אבל כרגע אני שואל לגבי המצגת ואני רוצה לשמוע את אנשי המקצוע.

<יעקב אדלר: אני פותח את הדיון לעוד כמה נקודות כי מאוד מאוד חשובה גם רמת שיתוף הפעולה, שלא יצא מצב שאנחנו באים ומבקשים ממשטרת ישראל לאכוף יותר.

<יעקב אדלר: ברגע שהמנהיגות המקומות או המנהיגות הציבורית של הציבור משתפת עם זה פעולה, זה סוג אחר לגמרי מאשר כשאתה מגיע ואז אתה כאילו נגד האוכלוסייה ולפעמים זה יכול לקרות בימים נפיצים או במקומות נפיצים ואז הופכים את זה כבר כביכול למלחמה של המשטרה מול האוכלוסייה כשזה בדיוק הפוך כי באים כאן לטובת האוכלוסייה.

<יעקב אדלר: האם אתה רואה במנהיגות הערבית, אם אלה חברי הכנסת, במיוחד ראשי הרשויות, אנשים שנמצאים בשטח – אנחנו נשמע את זה אחר כך מהחברים - שיתוף פעולה ולא רק בקטע של תשתיות או דברים מהסוג הזה אלא גם בעניין הזה שהם באים ואומרים לציבור את האמת בפנים ואומרים להם שיתחילו לחגור חגורות וכולי.

<יעקב אדלר: זאת אומרת, אם מדבררים את אנשי החוק בעניין.

<אכרם סרור: התשובה המוחלטת היא כן, ואני אסביר.

<אכרם סרור: קודם כל, אפילו צילמנו בסרטון את חבר הכנסת חאג' יחיא כשהוא פונה לציבור שלנו.

<אכרם סרור: ראש ועד ראשי הרשויות המקומיות מאזן רנאעים עם עוד כמה ראשי רשויות, הכנו סרטונים והם פונים לציבור לחגור חגורות בטיחות וכולי.

<אכרם סרור: ראשי הרשויות מגויסים ממש עד הסוף.

<אכרם סרור: המבחן והאתגר של כולנו הוא להוציא את התכנית הזאת לפועל בכל ישוב וזה באחריותו של ראש הרשות המקומית.

<יעקב אדלר: היה חשוב לי לחדד את הנקודה הזאת כי גם מניסיון אני אומר לך – הייתי ראש רשות וגם בציבור שהוא ציבור ייחודי – שברגע שיש תמיכה בפעילות המשטרה בנושא הזה, זה נותן לזה אפקט אחר לגמרי.

<גיורא רום: לפני חודש היינו בטייבה.

<גיורא רום: זה היה אירוע מרגש.

<גיורא רום: הנוכחות של כל הקשת המקצועית – החינוך, הדת, אנשי העירייה, מתנדבים.

<גיורא רום: יש התגייסות חד משמעית.

<גיורא רום: אני חושב שאין בעיה של המנהיגות להבין שזה משהו א-נורמלי, מספר ההרוגים.

<גיורא רום: שזה לא דבר שהוא גזרת גורל.

<גיורא רום: אני חושב שאנחנו נהנים משיתוף פעולה בלתי רגיל.

<גיורא רום: השאלה היא האם אנחנו נצליח – וזאת הערה לעצמנו, לרשות - לשמור את המומנטום הזה, את הקשר ואת הפעילות וכן הלאה עם הרשויות.

<יעקב אדלר: מה בקשר לבתי הספר?

<יעקב אדלר: נגיע לזה בהמשך הסקירה.

<אכרם סרור: פעילויות מתוכננות.

<אכרם סרור: קודם כל, אנחנו בתיאום מוחלט עם ראשי משרדי התנועה היישוביים ואנחנו נמשיך במבצעי אכיפה בדגש על חגורות בטיחות ונושא התנהגות ברוטלית בתוך הישובים.

<אכרם סרור: אנחנו הולכים לבצע שני תחקירי עומק על תאונות שמאפיינות נהגים צעירים שנהרגים עקב מהירות או אי חגירה או שימוש בטלפון נייד ונשתמש באסון שקרה לאחרים בחינוך הדור הזה של נהגים צעירים.

<אכרם סרור: בנושא הדרכות נשים וכנסי נשים, אנחנו נרחיב את זה לכלל הישובים הערביים ולא רק ביישובי המיקוד.

<אכרם סרור: פעילות מסיבית ברשויות המקומיות וזה אומר גם בנושא הסברה, גם בנושא חינוך וגם בנושא תשתיות, שלטי חוצות וכל מה שאתם מדמיינים.

<אכרם סרור: בנושא חינוך, לקיחת תלמידי כיתות י"א ו-י"ב לבית לוינשטיין כדי שיחוו את הסבל שחווה פצוע תאונת דרכים, איך הוא חי את היום יום וכולי וכולי.

<אכרם סרור: פעילות של סינמה דרייב ופעולות נוספות אחרות שלא אלאה אתכם בהן.

<אכרם סרור: אנחנו נמשיך לרתום מובילי דעת קהל ועמותות מהחברה הערבית כמו עמותת אג'יק, אל מנארה, טנדי וכולי.

<אכרם סרור: אנחנו מתכננים שתי הכשרות של אנשי דת גם בדרום וגם בצפון כדי שאלה יהיו המומחים בבטיחות בדרכים ויעבירו את התורה לשטח.

<אכרם סרור: סיימתי.

<אכרם סרור: אני מעביר את השרביט לנחמה.

<יעקב אדלר: נמצא כאן נציג האוצר שמלווה אותנו באופן קבוע.

<יעקב אדלר: מה לגבי הנושא של תשתיות בתוך הישובים, מבחינת ניצול תקציבים שהוקצו להם או שיש בעיה בהקצאה שלהם?

<גיורא רום: נמצא כאן נציג משרד התחבורה.

<גיורא רום: משרד התחבורה אחראי על תשתיות.

<גיורא רום: זאת המומחיות שלו.

<יעקב אדלר: אני מדבר עכשיו על ניצול.

<גיורא רום: הוא יתייחס לזה אחר כך.

<גיורא רום: הוא אחראי על זה.

<גיורא רום: קודם כל, השאלה היא כמה כסף שמים לזה.

<גיורא רום: לפני הניצול.

<יעקב אדלר: לכן שאלתי, כי ברגע שאתה עושה סקירת עומק על הדברים, אנחנו רואים בנתונים שיש היפגעות גבוהה, אמנם יותר בבין עירוני, אבל גם בעירוני.

<גיורא רום: 15 אחוזים בתוך הישובים, 85 אחוזים מחוץ לישובים.

<יעקב אדלר: כשאתה מדבר על לרתום את ראשי הרשויות וכולי, חלק מהרתימה שלהם ולהביא אותם למצב הכי גבוה שאפשר הוא גם באמת לראות שהם עושים כל מה שהם צריכים לעשות כדי לנצל את התקציב שיש להם או להתריע בפנינו על כך שאין להם תקציבים.

<יעקב אדלר: אנחנו נשמע את זה בהמשך.

<יעקב אדלר: אני רק רציתי לדעת אם יש לך נתון.

<יעקב אדלר: אחר כך נשמע את זה גם מנציג משרד התחבורה וגם מנציג משרד האוצר שבדק את העניין.

<גיורא רום: עכשיו אנחנו עוברים לדבר על נושא ההסברה.

<גיורא רום: אני חושב שכאן אנחנו עושים שינוי משמעותי.

<גיורא רום: הגברת נחמה דרורי אחראית על הנושא.

<נחמה לאור דרורי: שלום.

<נחמה לאור דרורי: בחמש דקות אני רוצה לחשוף בפניכם את האופן שבו אנחנו עובדים על תחום ההסברה.

<נחמה לאור דרורי: השינוי שגיורא ציין כאן הוא שאם עד עכשיו לקחנו חומרי הסברה לחברה הכללית בעברית ותרגמנו אותם לשפה הערבית, וכך שיגרנו אותה לשטח, כרגע האסטרטגיה שלנו השתנתה לחלוטין.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו עובדים עם אנשי מקצוע מתוך החברה הערבית מתוך הבנה שהמסרים האלה צריכים לעבור ברמה התרבותית הנכונה.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו עובדים עם אסטרטג ערבי בנפרד מהאסטרטגיה הכוללת שלנו לחברה הכללית, עם משרדי פרסום מהחברה הערבית.

<נחמה לאור דרורי: זאת השיטה שאנחנו עובדים אתה ואני חושבת שזה שינוי משמעותי מכפי שנהגנו עד עתה.

<נחמה לאור דרורי: לפני שאני נכנסת לתרגום של האסטרטגיה הערבית הזאת, אני רוצה רגע להראות לכם מה כבר עשינו בינואר, בפברואר ובמרץ.

<נחמה לאור דרורי: בינואר נכנסנו עם קמפיין מודעות למצב הבטיחות.

<נחמה לאור דרורי: פרסנו את נתוני ההיפגעות בשנת 2016 והייתה בהם איזושהי קריאה לחברה הערבית להתגייס לתוך השינוי הזה.

<נחמה לאור דרורי: בפברואר ובמרץ נכנסנו לעומק לכל הסוגיה של תאונות חצר כאשר אנחנו באפס טוטלי של סובלנות כלפי התופעה הזאת.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו לא בחזון אפס או בשאיפת אפס.

<נחמה לאור דרורי: המספר שאנחנו רוצים להגיע אליו בתופעה המצערת הזאת הוא לגמרי אפס ויש כאן השקעה מאוד ממוקדת בתחום הזה.

<נחמה לאור דרורי: אפשר להראות את התשדיר.

<נחמה לאור דרורי: זה קמפיין שהיו בו ארבעה סרטונים שרצו ברשתות החברתיות שהחברה הערבית חשופה אליהן.

<נחמה לאור דרורי: אגב, זאת הפלטפורמה החזקה ביותר בחברה הערבית, הרשתות החברתיות, האינטרנט, הפייסבוק.

<נחמה לאור דרורי: הם נמצאים שם ברמה הרבה יותר גבוהה מכל ערוץ טלוויזיה ורדיו ולכן אנחנו נמצאים שם בצורה מסיבית.

<נחמה לאור דרורי: זה תשדיר שבעצם מסביר את הצורך להחנות את הרכב מחוץ למתחם בו הילדים נמצאים.

<נחמה לאור דרורי: רצו ארבעה תשדירים כאלה ורמת החשיפה אליהם הייתה משמעותית ביותר.

<נחמה לאור דרורי: אם אני רוצה להעביר אתכם הלאה, לפעולות אותן אנחנו עומדים לבצע בשבועות הקרובים, זה הסלוגן החדש שבנינו לחברה הערבית.

<נחמה לאור דרורי: פאקרב בחיאתאק.

<נחמה לאור דרורי: זה סלוגן אחר מזה שאנחנו משתמשים לחברה הכללית.

<נחמה לאור דרורי: זה אומר שנלחמים על החיים וזה מתוך אותה תפיסה עליה דיברנו קודם לכן.

<נחמה לאור דרורי: אחת האוכלוסיות המורכבות ביותר להגיע אליה אלה החבר'ה הצעירים.

<נחמה לאור דרורי: יש התפרקות מסמכות של הורים ואפילו התפרקות מסוכני שינוי אחרים בתוך החברה.

<נחמה לאור דרורי: הניסיון שלנו בשלבים הראשונים הוא לנסות להדק עליהם את החגורה הקרובה להם, לנסות לשכנע את בני המשפחה שלהם ואת החברים שלהם להתערב בתרבות הנהיגה שלהם.

<נחמה לאור דרורי: זאת אסטרטגיה שהיא אחרת מאשר הפנייה הישירה באמצעי התקשורת אליהם כי אנחנו מעריכים שיהיה לה הרבה יותר כוח להשפיע עליהם.

<נחמה לאור דרורי: בעצם מי שמשלם את המחיר על ההרג, זאת באמת הסביבה הקרובה אליהם.

<נחמה לאור דרורי: הרעיון הוא לשכנע אותם או להגיד להם שיש להם זכות ואפילו חובה להתערב בעניין הזה, מה שלא מתרחש נכון לעכשיו.

<נחמה לאור דרורי: אני רוצה להראות לכם איך ייראה הקמפיין שאנחנו מעלים לאוויר בעוד שבועיים-שלושה.

<נחמה לאור דרורי: זה אחד מתוך שלושה תסריטים.

<נחמה לאור דרורי: זאת אימא שהילד שלה נהרג בתאונת דרכים שאומרת:

<נחמה לאור דרורי: אם הייתי מזהירה אותך, אם רק הייתי אומרת לך לאן אתה ממהר, תעצור, תחשוב על החיים שלך, היית אתנו עכשיו.

<נחמה לאור דרורי: הרעיון הוא לתת לאנשים שבסביבת הנהג את התחושה שזאת חובה שלהם לדבר ולהתערב בעניין התרבותי הזה.

<נחמה לאור דרורי: בנוסף לשימוש באימא כמובן שנדבר גם על סביבת החברים שהיא סביבה מאוד מאוד משפיעה.

<נחמה לאור דרורי: זה יהיה בכל מדיה אפשרית סביב הקמפיין הזה.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו משקיעים כאן קרוב למיליון שקלים כדי להיות בנראות מאוד משמעותית בשטח.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו נהיה ברדיו אין שאמס וברשת ד'.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו נהיה בשלטי חוצות, בשלטים על אוטובוסים, כמובן ברשתות החברתיות בצורה אינטנסיבית ומסיבית, בכל מדיה שאנחנו יכולים ליצור בה איזושהי נוכחות.

<נחמה לאור דרורי: בסיום דבריי אני רוצה לתת לכם איזושהי נגיעה גם לאופן שבו אנחנו מנסים לפתח תכניות התערבות שכן מדברות עם הצעירים האלה באופן ישיר.

<נחמה לאור דרורי: אם אמרתי שבמדיה אני מעדיפה ללכת על הסביבה שלו, לפני שאני מגיעה אליו, בתוך הפרויקטים האלה, מה שאתם רואים עכשיו זה מגרש כדורגל שבצעם מתאמנים בו מאמני כדורגל בפעולה מורכבת של היסח הדעת.

<נחמה לאור דרורי: הם אמורים לכדרר את הכדור ויחד אתו לענות למאמן שלהם על ה-SMS שהוא שולח להם, בטלפונים שהם מחזיקים ביד.

<נחמה לאור דרורי: זאת דוגמה שאנחנו מניעים עכשיו עם מפעלות שלקחנו שישים קבוצות כדורגל בישובים בהם אנחנו יודעים שיש היפגעות מאוד מאוד גבוהה ואנחנו מאמנים את המאמנים הללו ובעצם מלמדים אותם את התוכן של בטיחות בדרכים ומפתחים אתם פעולות התערבות שנמצאות בתוך המגרש.

<נחמה לאור דרורי: הרעיון שעומד מאחורי זה, זה ללכת על סוכני השינוי שהחבר'ה הצעירים האלה מחוברים אליהם, שהם כן אלו שישפיעו עליהם.

<נחמה לאור דרורי: לא בהתערבות חד פעמית אלא בהתערבות שהיא סדרה של עשרים ומשהו אימונים כאשר המאמן מדבר אתם על בטיחות בדרכים ויחד עם מתנסים באופן פעיל בחוויות שקשורות לנושא הבטיחות בדרכים.

<נחמה לאור דרורי: אנחנו מלווים את הפרויקט הזה במחקר.

<נחמה לאור דרורי: אם אנחנו נראה שהתוצאות הן תוצאות טובות, אנחנו נרחיב אותו.

<נחמה לאור דרורי: לדעתנו אלו פלטפורמות שעשויות להשפיע באופן משמעותי על החבר'ה הצעירים.

<נחמה לאור דרורי: אם כן, אני גם פונה אל המעטפת של הצעירים הללו וגם מנסה להגיע אליהם בדרכים הכי חזקות ומשפיעות.

<גיורא רום: מה זה פאקרב בחיאתאק?

<נחמה לאור דרורי: תחשוב על החיים שלך.

<גיורא רום: אני יודע.

<גיורא רום: שאלתי בשביל החברים.

<גיורא רום: כבוד היושב ראש, אנחנו סיימנו.

<גיורא רום: אני רוצה לומר עוד כמה הערות קצרות ולהעביר לך את שרביט ההובלה.

<גיורא רום: קודם כל, זאת לא תכנית חד שנתית.

<גיורא רום: מדובר כאן בשינוי תודעתי ושינוי תרבותי וזה לא קורה מהיום למחר.

<גיורא רום: יש לנו את הסבלנות.

<גיורא רום: אני חושב שיש עוד מקום להתמקצעות של השותפים הממשלתיים בנושא הערבי, למרות שאנחנו שואבים הרבה עידוד מהשותפים שלנו במשרד החינוך, באגף התנועה, במשרד התחבורה, במשרד הפנים וכן הלאה, אבל תחושתי היא שההתמקצעות - - -

<יעקב אדלר: זאת לא התמקצעות.

<יעקב אדלר: אני אעזור לך ואני אגיד לך למה אני אעזור לך.

<יעקב אדלר: אני מגיע מאותו מקום ממנו אני מגיע.

<יעקב אדלר: הרבה מאוד פעמים יש דברים ומוסכמות שאדם, גם כשהוא איש מקצוע, רואה אותם בעיניים שלו, בעיניים של מקום מגוריו ואיך הוא חי.

<יעקב אדלר: זה לא שמישהו מטיל ספק במקצועיותם אלא הדגש במשרדי הממשלה צריך להיות על התאמה של הקריטריונים לאוכלוסייה.

<יעקב אדלר: אני באמת רוצה לשבח כי יש כאן שינוי יסודי בתפיסה, גם ההסברתית.

<יעקב אדלר: אני זוכר שבזמנו באחד האירועים לפני שנים מפקד פיקוד העורף ישב אצלי בבני ברק עת הייתי ראש עיר ואמרתי לו שחלק גדול מהאוכלוסייה אצלנו, לא רק שהם לא חשופים לאמצעים מסוימים אלא גם כשזה מגיע אליהם, זה מגיע אליהם בצורה כזאת שזה לא בקודים שלהם.

<יעקב אדלר: מה שאתה קורא סכנת חיים במקום אחר, כשאתה במקום דתי או חרדי כותב פיקוח נפש דוחה את הכול, אז דיברת אל האדם בשפה שלו.

<יעקב אדלר: לכן באמת מרשימה התחלת השינוי אבל אני מסכים אתך שצריך לומר למשרדי הממשלה, ובלי למצמץ.

<יעקב אדלר: אף אחד לא חושב שמישהו לא עושה את עבודתו אלא נהפוך הוא אבל צריך לקחת את הדברים ולהתאים אותם.

<יעקב אדלר: כפפה צריכה להיות מותאמת ליד.

<יעקב אדלר: היא לא יכולה להיות כפפה שטובה לכל סוגי האוכלוסיות במיוחד במדינת ישראל שהיא מדינה שיש בה כמה וכמה סוגים, וזה בסדר וזה גם היופי שלנו.

<גיורא רום: הרשות מקצה יותר ויותר משאבים לחברה הערבית.

<גיורא רום: אני רואה כאן את סלמן מרהט.

<גיורא רום: הרשות מתכוונת להשלים מרכז הדרכה ברהט בשנה הזאת ואולי להקים מרכז הדרכה נוסף בישוב במשולש.

<גיורא רום: כמובן שזה תהליך תקציבי, רישויי וכן הלאה, אבל אנחנו רואים את כל הנושא הזה של החברה הערבית כמשהו שלם ואנחנו מתכוונים לרכז אותו.

<גיורא רום: בזה הרשות סיימה את המצגת.

<יעקב אדלר: את המצגת היא סיימה אבל היא לא סיימה את הפעילות.

<יעקב אדלר: כמו שאתה יודע, תמיד בסוף או באמצע הישיבה אנחנו מבקשים את המעקב.

<יעקב אדלר: יש נקודה שאולי צריך להעלות אותה לדיון, לאו דווקא בהקשר הזה.

<יעקב אדלר: אחת הדרכים שלנו לעקוב אחרי הדברים היא בעצם בנתונים היבשים המזעזעים של הרוגים ופצועים.

<יעקב אדלר: לדעתי צריך לנסות לשכלל את הכלי הזה.

<יעקב אדלר: דיברנו על כך באחת ההזדמנויות.

<יעקב אדלר: לא להישאר עם אותם דוחות משטרתיים שמגיעים בצורה כזו או אחרת ולקבוע אתם את הכול.

<יעקב אדלר: אלה כמובן הנתונים הבסיסיים אבל כמו בכל סקר נכון או בכל נתון נכון, השאלה איך אתה מודד אותו.

<יעקב אדלר: אין לי מושג להגיד לך איך לעשות את זה, ממש לא, אבל באמת צריך לנסות ולמצוא את הדרך למקד כדי שנראה את הפידבק של הפעילות.

<יעקב אדלר: פעילות כזאת שתימשך 12 חודשים, בסוף שנה, אם לא נראה שהיא השפיעה, משהו כאן לא עובד.

<גיורא רום: חטיבת המחקר של הרשות עושה מעקב ומחקר על כל הדבר הזה.

<יעקב אדלר: ומשכללת אותו.

<גיורא רום: הייתי מבקש שראש מועצת מרר יתייחס.

<יעקב אדלר: רגע.

<יעקב אדלר: בינתיים אנחנו מנהלים את הדיון.

<יעקב אדלר: אני תמיד אשמח לעצות טובות ממך, גיורא, אין חכם כבעל ניסיון.

<יעקב אדלר: הוא ידבר בהמשך.

<יעקב אדלר: רציתי לתת את רשות הדיבור קודם כל לחבר הכנסת חאג' יחיא, אבל יש הסכמה שלו לתת את רשות הדיבור למופיד מרעי, יושב ראש פורום ראשי הרשויות הדרוזיות וראש המועצה המקומית חורפיש.

<יעקב אדלר: לאחר מכן ידבר חבר הכנסת חאג' יחיא ולאחר מכן נשמע את חבר הכנסת מוחמד ברכה שאני מקבל אותך בברכה.

<יעקב אדלר: לא הייתי אתך הרבה כאן בבניין אבל שמעתי שהיית מעורב מאוד בנושא תאונות הדרכים.

מופיד מרעי: בוקר טוב לכולם.

מופיד מרעי: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת שנוכחים כאן.

מופיד מרעי: תודה על הזימון.

מופיד מרעי: אני רוצה לדבר על הבעיה כי שמענו כאן מהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים נתונים קשים מאוד והמצב רק במגמת עלייה.

מופיד מרעי: גילוי נאות, יצא לי להיות מנהל אגף מגזרים ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים והובלתי תכנית כזאת בעבר במגזר הלא יהודי, תכנית למניעת תאונות הדרכים.

מופיד מרעי: המצב, כמו שאמרתי, הוא רע מאוד.

מופיד מרעי: המצב צריך לקבל טיפול בשלושה מישורים ולא כולם באחריות הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

מופיד מרעי: המישור הראשון הוא תשתיות.

מופיד מרעי: התשתיות בישובים הערביים, בישובים של המגזר הלא יהודי, הן רעות מאוד.

מופיד מרעי: צריך להשקיע מאמץ וצריך להשקיע כסף ותכנית כדי לשקם את עכל התשתיות בתוך הישובים ולא רק בצירים שהם חוצי ישובים.

מופיד מרעי: בעבר זה נעשה באופן חלקי אבל צריך להמשיך עם התכנית הזאת כי זה יעזור.

מופיד מרעי: הנושא השני וכאן צריכה להיות ההתמקדות הגדולה, הדרכות וחינוך לבטיחות.

מופיד מרעי: כאן צריך לחשוב מחוץ לקופסא ואני אומר את זה גם לחבר'ה המפרסמים שמשפיעים על דעת הקהל.

מופיד מרעי: כאן צריך לחשוב מחוץ לקופסא.

מופיד מרעי: ההדרכות והכנסים נעשו בעבר ונעשים כל הזמן.

מופיד מרעי: עובדה שזה לא מביא לנו תוצאות.

מופיד מרעי: התוצאות רעות מאוד וגרועות מאוד.

מופיד מרעי: לא יזיק לנו אם נחשוב, אני לא יודע אם נמצא כאן נציג משרד החינוך.

<מקס אבירם: אני כאן, אדוני.

מופיד מרעי: חינוך לבטיחות, לדעתי צריך להיכנס לבתי הספר החל מגני הילדים דרך בתי הספר היסודיים ולא מזיק גם שבמדינת ישראל תהיה בגרות לבטיחות בדרכים.

מופיד מרעי: כאשר הכול מנותב דרך מערכת החינוך, זה יעזור.

מופיד מרעי: נאמר כאן, אני לא יודע על ידי מי אבל הוא צודק, שהילדים מתנתקים מההורים.

מופיד מרעי: הילדים מתנתקים מהמסגדים ומבתי התפילה.

מופיד מרעי: הם נמצאים עם הסמרטפון שלהם ונמצאים ברחוב.

מופיד מרעי: את הנושא הזה צריך להכניס לתוך מערכת החינוך ואני מבקש לבחון את הנושא הזה בצורה מאוד מאוד רצינית.

מופיד מרעי: זה עולה כסף למשרד החינוך, אבל לא נורא כי זה יציל חיים.

מופיד מרעי: לא הוצגו כאן כל הנתונים, כמה הערבים מעורבים בתאונות דרכים בישובים יהודים.

מופיד מרעי: הנתונים האלה לא הוצגו זה מחזק את הצורך לחנך במגזר הערבי לבטיחות בדרכים כי כמו שהוא מתנהג בתל אביב, הוא צריך להתנהג גם בתוך הישוב שלו.

מופיד מרעי: הנושא השלישי, אכיפה.

מופיד מרעי: אני יודע שיש מערכת אכיפה אבל צריכה להיכנס אכיפה בנושא תנועה, בנושא עבירות תנועה, לתוך הישובים ולא רק על הצירים הראשיים.

מופיד מרעי: אני מבקש שזה נושא שיעלה לדיון.

מופיד מרעי: אני שמח לשמוע שיש תכנית שהולכת לתכלל את כל הגורמים.

מופיד מרעי: הייתה בעבר.

מופיד מרעי: תכנית כזאת צריכה תקציבים ואני מבקש מיושב ראש הוועדה ומהוועדה להנחות את כל הגורמים כך שיתקצבו את התכנית הזאת כדי שהיא לא תישאר באוויר, כי אחרת מספר ההרוגים בתאונות הדרכים ימשיך לעלות.

מופיד מרעי: אנחנו מדברים על מגמת עלייה במשך 10-15 שנים.

מופיד מרעי: בתכנון מסודר אפשר להוריד את אחוז ההרוגים.

מופיד מרעי: תודה רבה.

מופיד מרעי: תודה רבה לחברי הכנסת שנתנו לי לדבר לפניהם כי אני צריך לצאת לדיון במשרד הפנים.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: חבר הכנסת חאג' יחיא.

<יעקב אדלר: אני מוכרח לציין אותך שאתה מגיע לכל הדיונים.

<יעקב אדלר: הייתי בטוח שבדיון הזה תהיה היענות יותר גדולה של חברי הכנסת הערביים כי אני חושב שזה דבר שמאוד מאוד חשוב להעלות אותו על סדר היום.

<יעקב אדלר: עובדה, אנחנו רואים שאפילו יושב ראש ועדת המעקב העליונה של המגזר הערבי הגיע ואני מודה לך על כך.

<יעקב אדלר: אני חושב שחאג' הוא מצטיין הוועדה בנושאים הללו ואנחנו רק לומדים ממנו.

<יעקב אדלר: נשמח לשמוע מה אתה אומר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תודה רבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הדיון היה צריך להיות בתאריך קודם והוא נדחה להיום.

<יעקב אדלר: נכון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כנראה לחברי כנסת היו תכניות אחרות וניתן להם את הקרדיט הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לפני שאני אתייחס לתכנית, אני צריך להתחיל את דבריי בגינוי למה שקרה באוטובוס עם הנהג חאלד סיאם כאשר אישה באה ודיברה דברי גזענות ואני מתייחס גם לשתיקת האנשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היא ביקשה שיוריד אותה היכן שהיא רוצה ולא בתחנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היא תקפה אותו מילולית ואמרה לו ערבי מסריח וניבלה את הפה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני פונה למשטרה בנושא הזה כי צריך לחקור אותו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה מוקלט ומצולם אצלו באוטובוס וזה הגיע למשטרה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התגובה של משרד התחבורה הייתה שזה חמור מאוד, שזה לא מקובל, אבל הגזענות היא גזענות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הנושא הזה, התקיפה המילולית, יכולה להשפיע על הנהג ועל ההתנהגות שלו כשהוא מסיע אנשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן הוועדה פונה למשטרה על מנת שתחקור ותעמיד את האישה הזו לדין כדי שיראו וייראו.

<יעקב אדלר: אנחנו מצטרפים לדברים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מברך על כך שסוף סוף יש הבנה לנושא הזה ומבינים שזה נושא שחייבים לטפל בו נקודתית ולא להסתכל רק על מה שקורה באוכלוסייה הערבית שהיא חלק מהסטטיסטיקה הכללית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רואה שרואים את הבעיה, מתמקדים בה ומכינים לה תכנית ועל כך אני מברך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל יש לי כמה דברים שאני רוצה להוסיף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא אחזור על הסטטיסטיקה ולא אחזור על כל הדברים עליהם דיברנו בישיבות הקודמות.

<יעקב אדלר: אני רוצה שתיגע גם בנתונים האלה שעלו כאן קודם בנושא של ההבדל הגדול שקיים בנושא חגורות הבטיחות.

<יעקב אדלר: זה ממש צועק לעין ואני המום מזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אגע בזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מציע פתרונות בהסתמך על הנתונים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא אחזור ואומר מספר אחוזים, שישים אחוזים לעומת 96 אחוזים או 95 אחוזים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אגע בנקודה הזאת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתחיל בכבישים בתוך הישובים הערביים והעניין של התחבורה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום הישובים הערביים, רובם ככולם, אין להם תכנית תנועה בתוך הישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תכנית של תמרור, תכנית של סימון שהיא מאושרת, שהיא תכנית שעבדו עליה, שיש מהנדסי תנועה שהכינו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא שכל מתכנן בא עם הכביש שלו וכדי שאבני השפה ייראו יפים, הוא צובע אותם לפעמים בשחור-לבן ולפעמים בכחול-לבן או אדום-לבן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זאת לא תכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מתכוון לתכנית יישובית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הנושא הזה חייב שיהיה לו תקציב והתקציב הזה הוא של משרד התחבורה כי הישובים הערביים, רובם חיים על מענק האיזון שהוא חסר להם והם לא יכולים לממן גם תכניות כאלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן אני פונה ואומר שצריך לממן תכנית כזאת, כי אז נוכל לראות את מעברי החציה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דיברתם על מעברי חציה אבל בישובים הערביים כמעט ואין מעברי חציה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האנשים לא עוברים במעבר חציה כי אין להם אותו אלא הם חוצים את הכביש בכל מקום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחד הדברים שאני חושב שצריך לפעול בו ויחד עם זה תהיה אכיפה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בחוקי העזר של הישובים, יהיו חוקי עזר שיוכלו לאכוף את כל מה שמסביב לנושא הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה יכול לעזור מאוד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הדבר השני הוא המשטרה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עד היום אנחנו רואים בישובים הערביים מבצעי אכיפה ולא אכיפה מתמדת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: במבצעי אכיפה, אמרתי את זה גם בישיבות קודמות, מיד מועברת בווטסאפ אזהרה שיש מבצע ולכן המבצע הזה לא אפקטיבי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רוצים אכיפה כפי שקיימת בכל מקום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לימודי נהיגה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום כדי להגיע למבחן בתיאוריה, אתה יכול בכל יום להיבחן ואז יש ניסוי ותהייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש כאלה שעוברים את מבחן התיאוריה כשהם לא מוכנים כי אותו אדם הלך לבחינה חמש, שש, עשר פעמים והכין את עצמו לא במאה אחוזים, אבל כל יום הוא עושה את הבחינה ובסוף עובר אותה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עושה מורה הנהיגה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מלמד אותו לעצור בעצור, איך להניע את הרכב, לנסוע במהירות המותרת ואותו אדם ניגש לטסט ומקבל את הרישיון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לו את התקופה שאני חושב שהיא חשובה בה הוא נוהג עם מלווה, אבל מה אחרי התקופה הזאת?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מציע שני דברים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום תיקנו את סולם העבירות עם הנקודות כך שמורה נהיגה יהיה חייב למסור לתלמיד שלו לפני הטסט הראשון טבלה שמשרד התחבורה צריך להכין אותה כדי שהוא ידע מה המשמעות של כל עבירה מבחינה כספית ומבחינת הניקוד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי התקופה שהוא נוהג עם מלווה, הוא צריך לעבור עוד הדרכה, ריענון, מה שעושים אחרי מספר שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שמיד אחרי תקופת הנהיגה עם המלווה, צריך לעבור את ההדרכה הזאת כי אחר כך הוא יוצא לבד והוא צריך להבין את המשמעות של ההדרכות האלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא יכול לומר שכל אחד, באותו יום שהוא מסיים את תקופת הנהיגה עם המלווה ילך להדרכה כזאת, אבל תהיה תקופה, כל כמה חודשים, והנהגים האלה יקבלו את ההדרכה כי ההדרכה הזו היא מאוד חשובה כי הם הולכים להיות עצמאיים בנהיגה.

<גיורא רום: זה לא אופייני לחברה הערבית.

<גיורא רום: זה נכון גם לצעירים היהודים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכולם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו ניקח את הסטטיסטיקה עליה דיברת ודיבר עליה אכרם, הצעירים בגילאי 17 עד 24, יש פי עשר נפגעים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זאת התקופה שהם מקבלים את הרישיון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן זה גם רלוונטי לאוכלוסייה הערבית יותר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה יכול להיות לגבי כולם אבל לגבי האוכלוסייה הערבית זה חשוב כי זו התקופה, זה הזמן שהנהג יודע שהוא יכול ללחוץ על הדוושה והוא אפילו לא מסתכל על לוח השעונים כדי לראות מה מהירות הנסיעה שלו והוא טס.

<אכרם סרור: שלא יפרשו את זה כאפליה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מבחינתי שיעשו את זה לכולם אבל אני מדגיש כחלק מהפתרון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בהתחלה כולם לא רוצים להגיע, אבל אחרי שהם יוצאים מאותה הדרכה או מאותו ריענון, הם יוצאים עם נתונים, עם ידע ועם השכלה יותר טובה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לגבי בתי הספר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הצעתי קודם ואני מציע שוב, ואני יודע שזה מחייב תקציבים למשרד החינוך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מציע שתהיה יחידת לימוד לבגרות בכיתה י"א, כאשר בסוף כיתה י"א הצעירים הולכים ללמוד נהיגה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שתהיה להם חובת נוכחות ויגשו לבגרות.

<יעקב אדלר: לגבי הנושא של בחינת הבגרות, די מיצינו את הנקודה הזאת.

<יעקב אדלר: משרד החינוך מתנגד לזה ואני חושב שלא כדאי שכל היום ניתפס לזה כי עד הבגרות יש לנו בדרך עוד הרבה דברים שכן אפשר לעשות.

<יעקב אדלר: השאלה שלי היא, יחד עם השאלה שלך, האם במסגרת אותה מינהלת שהוקמה בעקבות החלטת הממשלה 922, האם היו גם תוספות לנושא של חינוך?

<יעקב אדלר: האם זה נכנס לתוך התכנית הגדולה?

<גיורא רום: אנחנו דיווחנו על זה.

<גיורא רום: הרשות לקחה 18 מיליון שקלים.

<יעקב אדלר: זה חלק מהתכנית הגדולה של 922, החלטת הממשלה.

<גיורא רום: לא.

<יעקב אדלר: אני שואל האם משרד החינוך גם קיבל.

<גיורא רום: אנחנו העברנו את זה למשרד החינוך.

<גיורא רום: אני פגשתי את המנכ"לית הקודמת של משרד החינוך וחתמנו עם משרד החינוך על הסכם מאוד ברור ומאוד מפורט לתת שעה שנתית בחינוך תעבורתי בכיתה י', ל-3,000 כיתות, ואנחנו הולכים להגביר על זה.

<גיורא רום: דיברתי על זה עם המנכ"ל החדש, עם מר אבואב.

<גיורא רום: יש לזה כסף ואם יהיה צורך, אנחנו נביא עוד כסף לכל הישובים.

<גיורא רום: נתנו אפליה מתקנת - זו הייתה ההנחיה שלנו – לישובים הערביים שקודם כל זה יינתן בכל בתי הספר הערביים, בכיתות י'.

<יעקב אדלר: ה-18 מיליון שקלים אלה הם תוספת לתקציב של שנה שעברה?

<גיורא רום: לא.

<גיורא רום: אלה 18 מיליון שקלים שבזמנו הבאנו לשנת הלימודים תשע"ז.

<מקס אבירם: ברשותכם, אני רוצה להוסיף משפט אחד לעניין הזה.

<מקס אבירם: ההנחיה החד משמעית של מר שמואל אבואב, המנכ"ל הנכנס של משרד החינוך, היא שקודם כל בטווח של השנה הבאה כל כיתות י' בחברה הערבית יקבלו את תכנית החינוך התעבורתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו בשורה טובה.

<מקס אבירם: אבל צריך גם לקחת בחשבון ולהבין שנכון להיום קרוב ל-900 כיתות מתוך 1,300 כיתות שיש במגזר כבר לומדות את התכנית הזאת.

<מקס אבירם: אני יכול להראות לך רשימות.

<מקס אבירם: הייתי בביקור.

<מקס אבירם: אנחנו מדברים על סיטואציה בה בטווח של השנתיים הקרובות, כל כיתות י' במדינת ישראל תלמדנה את התכנית הזאת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של ההסברה בשפה הערבית, זו נקודה מאוד חשובה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הרבה סבלנו מתרגומי גוגל.

<גיורא רום: אנחנו לא מתרגמים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הבנתי את זה ולכן אני מברך על זה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן דוגמה שהיא אולי בדיחה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: באחד מבתי החולים יש שלט האומר שמותר רק שני מלווים לחולה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הם תרגמו שאלה מלווים ואני לא יודע אם זה בשוק האפור או באיזה בנק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו צריכים לדעת לתת את זה בשפת האם של האנשים כדי שיוכלו להבין את זה.

<גיורא רום: אנחנו אישרנו תקן חדש ברשות לכל נושא ההסברה בחברה הערבית, תקן נוסף שאושר על ידי המועצה לפני חודש.

<יעקב אדלר: חאג', תודה רבה.

<יעקב אדלר: חבר הכנסת לשעבר מוחמד ברכה, יושב ראש ועדת המעקב העליונה.

מוחמד ברכה: תודה אדוני.

מוחמד ברכה: ראשית, אני מודה לכבוד יושב ראש הוועדה על כינוס הדיון החשוב הזה.

מוחמד ברכה: אני ברקע הפרלמנטרי שלי עסקתי הרבה בנושא הזה והייתי גם חבר ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא הזה.

מוחמד ברכה: יש לי נגיעה אישית לנושא הזה, כמה חודשים לפני שנכנסתי לכנסת ב-1999, היה אירוע טרגי במשפחה ולכן אני החלטתי, עת נכנסתי לבית הזה, להתמסר לנושא הזה.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש לי גם רקע מקצועי וגם רקע אישי.

מוחמד ברכה: היום בתפקידי כיושב ראש ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל אני רוצה לקדם מהלכים ותהליכים של טיפול לא רק בשאלות הפוליטיות הרגילות אלא גם בנושאים של חינוך, בנושאים של פיתוח כלכלי, בנושאים של מלחמה באלימות וכמובן בנושא הזה של תאונות הדרכים שהוא נושא שמאוד חורה גם לי וגם לכלל החברה.

מוחמד ברכה: אני אגיד לך אדוני היושב ראש כבר בהתחלה.

מוחמד ברכה: דיברתי עם חבר הכנסת עבדל חכים חאג' יחיא שבמקביל לעבודה בוועד ראשי הרשויות הערביות ובפורום הרשויות הדרוזיות ובמקביל לעבודת הוועדה החשובה, אני אמליץ שאנחנו נקים בוועדת המעקב ועדה שירכז אותה חבר הכנסת חאג' יחיא שתנסה לחבר בין הדברים.

<יעקב אדלר: חשוב מאוד.

מוחמד ברכה: ננסה לשלב ידיים ולשלב מערכות.

מוחמד ברכה: הנתונים מונחים לפנינו והנתונים זועקים לשמים.

מוחמד ברכה: אין ספק בכך.

מוחמד ברכה: זאת לא תוצאה של מדיניות של השר האחרון ולא של זה שלפניו ולפני לפניו אלא זה נושא שמלווה אותנו כבר שנים רבות.

מוחמד ברכה: יש תפיסה לגבי תשתיות ולגבי חינוך, ואני מניח שכל האנשים שיושבים סביב השולחן הזה הם אנשים שנוגעים ישירות לעניין הזה.

מוחמד ברכה: אני אגיד לך אדוני היושב ראש, אני חושב שהטיפול בעניין של תאונות הדרכים במגזר הערבי הוא לא רק נושא תעבורתי ולא רק נושא בטיחותי אלא הוא נושא הרבה יותר רחב.

מוחמד ברכה: הדיון הזה יכול להפוך לדיון חד ממדי כאשר יש לנו את התופעה המדאיגה והטראגית ואז מנסים לשבץ את האבנים במקומות אחרים בתוך המערכות.

מוחמד ברכה: אני מציע שאנחנו נשאל – והשאלה הזאת לא מופנית לרשות ואפילו לא למשרד התחבורה אלא מופנית לממשלה – מה הקילומטרז' שעושה אזרח ערבי בישראל לעומת אזרח יהודי.

מוחמד ברכה: הקילומטרז' הוא הרבה יותר גדול.

מוחמד ברכה: הוא נוסע למקום העבודה, הוא נוסע לקבל שירותים, אם אלה שירותים ממשלתיים או שירותי רפואה.

מוחמד ברכה: שירותים ציבוריים אין בישובים הערביים, העוני משליך על העניין הזה ועל צפיפות הרכבים.

מוחמד ברכה: הנושא של הנסיעות והעבודות הקשות, העבודות השחורות, גם זה משליך על מידת הריכוז.

מוחמד ברכה: זה בנוסף לכל מיני תופעות של הפקרות של צעירים וכולי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: פקקים בכניסה לישובים הערביים כי הכבישים לא מפותחים.

<יעקב אדלר: אבל זה לא מצדיק נקודה אחת כמו חגירת חגורות בטיחות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נכון.

<יעקב אדלר: נקודה מעניינת, אבל זה לא קשור לכך שהוא לא חוגר חגורת בטיחות.

מוחמד ברכה: יש סיבות אוניברסליות.

<יעקב אדלר: אפילו איכות הרכב, החגורה עובדת.

מוחמד ברכה: נכון.

מוחמד ברכה: אני לא בא במקום לשים את זה בסיבות הישירות של הגורם האנושי, של התשתיות, של ההקפדה על החוקים, של הקפדה על חגירת חגורה.

מוחמד ברכה: זה המובן מאליו ולכן אמרתי שאם אנחנו נתמקד רק בזה, הדיון יהיה דיון חד ממדי.

מוחמד ברכה: למשל, יש סוגיות שהן אופייניות.

מוחמד ברכה: משאיות, רוב נהגי המשאיות הם ערבים והתאונות הכי קטלניות הן תאונות שמעורבות בהן משאיות בצורה זו או אחרת.

מוחמד ברכה: העניין של תאונות חצר, 85 אולי קרוב לתשעים אחוזים מתאונות החצר הן במגזר הערבי וזה בגלל היעדר חניונים למשאיות ולרכבים כבדים ובהיעדר מדרכות והיעדר חניונים מסודרים.

מוחמד ברכה: הנושא של הטרקטורונים, זאת פשוט תופעה שהיום משגעת את הציבור.

מוחמד ברכה: כל ילד בן 15-16 מתחיל לנסוע על שני הגלגלים האחוריים באמצע הכביש ובאמצע הישוב העירוני ואין אכיפה ואין מעקב.

מוחמד ברכה: זה לא יכול להיות.

מוחמד ברכה: חברים, זה לא יכול להיות.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש דברים שהם אופייניים, יש סיבות חברתיות סוציאליות ויש סיבות רגילות שצריך לטפל בהן.

מוחמד ברכה: אני כמובן מסכים עם דבריו של חבר הכנסת חאג' יחיא בכל מה שקשור לחינוך ולתשתיות.

מוחמד ברכה: תשמעו את דיווחי התנועה בבוקר או בערב.

מוחמד ברכה: פתאום אנשים מגלים שיש ישובים שיש להם שם ערבי בארץ הזאת בגלל דיווחי התנועה.

מוחמד ברכה: מישהו שאל את עצמו למה זה קורה?

מוחמד ברכה: יש בעיות של צוואר בקבוק שפתרו אותן בגוש דן אבל עדיין לא מלא.

מוחמד ברכה: יש המשך של כביש 6 בסדר, אבל אנחנו בסופו של דבר מדינה אחת ואם נוצר צוואר בקבוק ליד שפרעם, אבלין וטמרה, זה סותם את כל הצפון ומנתק אותו מהמרכז.

מוחמד ברכה: אף אחד לא ישלה את עצמו שאם אנחנו לא מטפלים או אם הממשלה לא מטפלת בבעיות של תחבורה ובבעיה של זרימת תנועה בישובים הערביים, זאת כבר בעיה של ערבים.

מוחמד ברכה: יש מרכיב של אפליה?

מוחמד ברכה: כמובן שיש מרכיב של אפליה אבל יש גם מרכיב של הזנחה ושל חוסר הבנה.

מוחמד ברכה: לתחבורה אין אופי לאומי, אין לה תווי פנים לאומיים.

מוחמד ברכה: האפליה יכולה להיות עם תווי פנים לאומיים אבל התחבורה לא יכולה להיות במדינה בה אמורה להיות נגישות תחבורתית.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש מקום – אולי אדוני היושב ראש, אחרי שתלמד את הנושא הזה – להזמין את משדי הממשלה השונים כמו משרד הכלכלה, משרד העבודה.

מוחמד ברכה: אני זוכר שפעם אחת עמדתי בכנסת על הדוכן וראש הממשלה הזה ישב ואמרתי משהו על יצירת מקומות עבודה.

מוחמד ברכה: הוא סיפר על הרחבת התחבורה הציבורית לגני טרום חובה כדי לקלוט את הילדים לאפשר לאנשים לצאת לעבודה.

מוחמד ברכה: שאלתי אותו למה הערבי צריך ללכת למקום עבודה ולמה מקום העבודה לא יכול לבוא לישוב הערבי?

מוחמד ברכה: אתה מדבר על החלטה 922, זה עורבא פרח.

מוחמד ברכה: שום דבר.

מוחמד ברכה: שום כלום.

מוחמד ברכה: רוצים כאילו לקבוע אמת מידה של התכנית הזו, של 922, אבל שום דבר לא מתקיים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: משרד החינוך לא בתוכה.

<יעקב אדלר: זאת השאלה ששאלתי קודם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: החינוך לא בתוך תכנית 922.

<מקס אבירם: זה לא נכון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה כן נכון.

מוחמד ברכה: יש מקום לגייס גם את הציבור הערבי ואת הנהגתו בכל המוקדים הקיימים.

מוחמד ברכה: אני זוכר שיום אחד כינסנו את האימאמים מכל הארץ באום אל פאחם על מנת שיטיפו במסגדים לעניין בטיחות בדרכים כי זה דבר חשוב.

מוחמד ברכה: אני חשוב שיש תפקיד לאנשי הדת, יש תפקיד לראשי הרשויות, יש חשיבות להקים חניונים לרכבים כבדים מחוץ לישוב כדי שלא בין הילדים תיסע משאית.

מוחמד ברכה: אני מודה לך.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<חיאם קעאדן: יש לי דיון במקום אחר.

<חיאם קעאדן: אני ממרכז השלטון המקומי.

<יעקב אדלר: בבקשה.

<יעקב אדלר: בדיוק הגעתי אליך.

<חיאם קעאדן: תודה לכל מי שטרח והגיע, תכנן, עבד ועמל למען הישיבה הזאת ואכפת לו מהנושא הזה.

<חיאם קעאדן: כל אחד שנמצא כאן או שהיה, אין לי ספק שאכן מה שקורה כואב לו.

<חיאם קעאדן: אני לא רוצה להוסיף על דברי עמיתיי, אבל הבעיה הזו היא נגזרת מעוד בעיות שנוגעות למגזר הערבי, אם זה תכנון ובנייה, אם אלה תשתיות, אם אלה בעיות בתחבורה, תכניות תמרור כמו שאמר חאג' יחיא, בעיות של חניונים למשאיות שאלה בעיות חמורה.

<חיאם קעאדן: אתה נוסע בשעות הלילה, אתה כבר לא רואה מדרכות ואתה נוסע בין המשאיות.

<יעקב אדלר: בשביל ההבנה שלי, בוא ניקח רשות מקומית – אם קיים דבר כזה – שהיא יחסית חזקה.

<יעקב אדלר: זאת אומרת, שהיא פחות או יותר יציבה מבחינה כלכלית.

<יעקב אדלר: אולי מישהו יכול לתת לי דוגמה לרשות כזאת.

<קריאה: אין רשות כזאת.

<יעקב אדלר: לא קיימת?

<יעקב אדלר: אפילו לא אחת?

<אכרם סרור: ירכא.

מוחמד ברכה: שם קטסטרופה בתחבורה.

<גיורא רום: זה לא משנה, המועצה לא בגירעון.

<גיורא רום: המועצה היא מועצה חזקה.

<גיורא רום: יש לה הרבה הכנסות.

<יעקב אדלר: תקשיב לאן אני חותר.

<יעקב אדלר: אם ניקח רשות כזאת, שם אין בעיה לקחת עשרים אלף שקלים או אפילו מאה אלף שקלים ולעשות תכנית תחבורתית, האם שם התמרור עובד?

<יעקב אדלר: האם המקום שם כן מתומרר?

<יעקב אדלר: האם הדבר הזה נמצא במודעות?

<חיאם קעאדן: אין סיבה שזה לא יעבוד.

<יעקב אדלר: אבל מה קורה בישובים החזקים יותר?

<יעקב אדלר: אותם מעטים שקיימים.

<יעקב אדלר: שם זה כן עובד?

<חיאם קעאדן: האכיפה של המשטרה במגזר הערבי היא חגורה, פלאפון, דרך בין עירונית.

<חיאם קעאדן: אין שם תמרור עצור.

<חיאם קעאדן: אפשר לבדוק את הנתונים האלה.

<יעקב אדלר: למה אין תמרור?

<יעקב אדלר: אין ועדת תמרור עירונית?

<חיאם קעאדן: משרד התחבורה צריך לאשר.

<יעקב אדלר: יושב ראש ועדת תמרור ברשות זה ראש העיר והוא יכול לכנס את הוועדה ויכול להביא את נציגי משרד התחבורה.

<יעקב אדלר: הוא יכול לעשות זאת.

<יעקב אדלר: יש בעיה אחת שאני מסכים עם מוחמד שיש מקומות בהם אין כסף לתכנית כזאת.

<חיאם קעאדן: ברשותך, אני רוצה להמשיך את קו המחשבה שלך, מה שאמרת לפני שנכנס מר ברכה ומה שאמר מר ברכה, שאתם הולכים בדרך כל הצעת מחליטים.

<יעקב אדלר: הממשלה.

<יעקב אדלר: אנחנו מנסים לדחוף אותה.

<חיאם קעאדן: תזמנו את המנהיגות הערבית ותשמעו ממנה.

<חיאם קעאדן: תשמעו מהשטח מה כואב לתושבים.

<חיאם קעאדן: קחו פיילוט של כמה ישובים ומשם להתחיל ללחוץ על הממשלה לגייס כסף לנושא הזה כי הנושא הזה מאוד חשוב ומאוד נוגע גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי.

<חיאם קעאדן: זה עניין של חיי אדם.

<חיאם קעאדן: אני מקווה שאחרי הדיון הזה לא נצא כמו שקורה אחרי הרבה דיונים אחרים כשכל אחד הולך לעיסוקיו והנושא נשכח.

<חיאם קעאדן: את הנושא הזה צריך להעלות על סדר היום וצריך לעבוד יום ולילה.

<חיאם קעאדן: זה מאוד כואב, זה מאוד מאוד מקשה על החברה הערבית כמו נושאים אחרים שכל הזמן אנחנו נלחמים למענם.

<חיאם קעאדן: אני מקווה שהנושא הזה סוף סוף יילקח ברצינות ויושקעו כספים לטיפול בבעיה הזאת.

<חיאם קעאדן: תודה רבה.

<יעקב אדלר: מרכז השלטון המקומי עשה משהו בנדון?

<יעקב אדלר: האם אתם כפורום ראשי רשויות הכנתם משהו?

<יעקב אדלר: אולי כדאי שגם אתם תרימו להנחתה.

<חיאם קעאדן: אנחנו מוכנים.

<יעקב אדלר: צריך לדבר עם חיים כדי לעשות איזושהי עבודה בעניין הזה, לנסות לפלח את הנקודות האלה.

<יעקב אדלר: אני יודע שאלה בעיות תקציביות ובעיות תשתיתיות ובאמת העלה חבר הכנסת לשעבר ברכה את הנקודה הזאת ולדעתי הוא צודק.

<יעקב אדלר: זה נכון שהאזרח הערבי עושה הרבה קילומטרז' מזה שעושה אזרח יהודי ממוצע.

<חיאם קעאדן: אני מבטיח לך להעלות את הנקודה הזאת.

<יעקב אדלר: אני אומר, אדרבא, אני מאתגר אתכם.

<יעקב אדלר: תכינו אתם.

<יעקב אדלר: לא רק כסף ותקציבים אלא גם כסף ותקציבים אבל גם פעילויות.

<יעקב אדלר: אם אתה בא ואתה דורש ממשרד התחבורה תמרור של רשות מקומית, מי יגיד לך לא? יכינו לך תכנית.

<יעקב אדלר: זה כבר יגיע למצב שבו אתה מקרב את הכלים ולא רק מדבר בגדול על הנושא.

<יעקב אדלר: לדעתי אני מאתגר אתכם בעניין הזה, שמרכז השלטון המקומי ייקח את המגזר הערבי וינסה להכין איזושהי תכנית.

<יעקב אדלר: כך מתחיל שיח.

<יעקב אדלר: אני הייתי ראש עיר ואני יודע שאם אתה לא בונה את הדברים האלה, הם לא יוצאים.

<יעקב אדלר: לבוא ורק לדבר על כך שחסר – כלום לא יקרה.

<חיאם קעאדן: אני מבטיח לך להעלות את זה.

<יעקב אדלר: אם אתה צריך עזרה עם ביבס, תגיד לי ואני אדבר אתו.

<יעקב אדלר: ראש המועצה המקומית מרר.

<זיאד דרש: בוקר טוב לכולם, אדוני היושב ראש, הרשות הלאומית שותפה מלאה לנושא הזה וכל הכבוד.

<זיאד דרש: בשנתיים האחרונות אני מרגיש את זה טוב.

<זיאד דרש: אני מדבר על הנתונים ואיך הגענו למצב הזה.

<זיאד דרש: אמרתם מדינה בתוך מדינה וזה היה וזה עדיין כך.

<זיאד דרש: חבל שהגענו למצב הזה שכולם עכשיו בוכים עליו.

<זיאד דרש: המגזר בכלל מוזנח.

<זיאד דרש: כל הזמן היה מוזנח מכל הבחינות.

<זיאד דרש: למה הגענו למצב הזה?

<זיאד דרש: יש הרבה אלמנטים שגרמו לנו להגיע למצב הזה.

<זיאד דרש: תקציבי תשתיות, סוציו אקונומי, הסוציו אקונומי משליך על רכבים משומשים בהם משתמשים בהם התושבים.

<זיאד דרש: אם אתה נכנס לעומק, יש הרבה אלמנטים גרמו לכך שנגיע למצב הזה וחבל שהגענו למצב הזה.

<זיאד דרש: טוב שעכשיו אנשים התעוררו ואני מקווה שזה ימשיך.

<זיאד דרש: אני מקווה שתהיה התייחסות כפי שאנחנו רואים בתקופה האחרונה.

<זיאד דרש: נדבר על תשתיות בתוך הישובים.

<זיאד דרש: שנים על גבי שנים נסללים כבישים בתוך הישובים ללא כל תכנון.

<זיאד דרש: היום אנחנו מתמודדים עם זה.

<זיאד דרש: אין מדרכות, אין תמרור ואין כלום בתוך הישובים.

<זיאד דרש: בשכונות החדשות אנחנו מתחילים לתכנן אבל בתוך הישוב עצמו – זה לא קיים.

<זיאד דרש: אני צריך לדאוג למדרכה, צבוע אותה, לתמרר את המקום ותתמודד עם הבנייה הבלתי חוקית או עם הבנייה שבנו בסמוך לכביש שגם זה מהווה עוד בעיה.

<זיאד דרש: אנחנו נתקלים עכשיו בהרבה בעיות אותן אי אפשר עכשיו לפתור.

<זיאד דרש: אני חושב על זה כל הזמן, כולל בלילה, איך אפשר להסדיר את העניינים האלה עכשיו, אחרי כל כך הרבה שנים, אחרי כל כך הרבה שנים של התעלמות מהישובים שלנו.

<זיאד דרש: יכול להיות שגם אנחנו אשמים.

<זיאד דרש: גם אנחנו אשמים, גם אנחנו הפקרנו.

<זיאד דרש: ראשי הרשויות לדורותיהם, גם הם הפקירו.

<זיאד דרש: גם התושבים הפקירו.

<זיאד דרש: אבל מדינה בת 69 שנים ואנחנו עדיין דנים על דברים כאלה – חבל מאוד.

<זיאד דרש: הסברה חשובה מאוד ואנחנו מרגישים את זה וגם מרגישים את המשטרה ואת השתתפות הרשות הלאומית.

<זיאד דרש: אנשים מתעניינים ואפילו מתקיימים ויכוחים.

<זיאד דרש: אני עוקב אחרי כל ההתכתבויות בווטסאפ.

<יעקב אדלר: המידע הזה חשוב מאוד.

<זיאד דרש: כן.

<זיאד דרש: יש כבר התעוררות בקרב התושבים בכל התחומים והעניין הזה של הבטיחות בדרכים במקום גבוה.

<זיאד דרש: יש לנו תופעה של חניית רכבים ואוטובוסים ברחובות.

<זיאד דרש: אנחנו צריכים לממן מגרשי חניה מחוץ לישוב, אבל אין לנו תקציב לכך.

<זיאד דרש: באשר לשיפוץ שטח של מועצות אזוריות, שוב אנחנו נתקלים בבעיה.

<זיאד דרש: אני הולך לקדם עניין כלשהו או תכנית מסוימת, אבל נתקל בבעיה הזאת והיא לא בשליטתנו.

<זיאד דרש: לך תעקוב אחרי זה ותתמודד עם התכנון והבנייה, דבר שלוקח עוד שנים והמצב נצבר שנים על גבי שנים.

<יעקב אדלר: אני אפסיק אותך כאן.

<יעקב אדלר: גיורא, אולי נאתגר את עצמנו בנקודה הזאת של חניון בכניסה לעיר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לרכבים כבדים.

<יעקב אדלר: ודאי, לרכבים כבדים.

<יעקב אדלר: זה לא חייב להיות חניון ברמה הכי גבוהה בעולם אבל העיקר להכשיר מקום.

<יעקב אדלר: יכול להיות שכדאי ליזום דיון עם משרד הפנים, למרות שהיום תכנון ובנייה נמצא במשרד האוצר.

<יעקב אדלר: אולי משרד הפנים הוא זה שצריך להיות הטריגר לנושא הזה, לנסות לתת פתרון כי אין כאן בעיה גדולה של תכנון ובנייה.

<יעקב אדלר: גם ישוב שעדיין אין לו תכנית מתאר, אפשר לעשות הכשרת שטח זמני כזה או אחר.

<יעקב אדלר: אני זורק את זה רק כרעיון.

<יעקב אדלר: ראש רשות, אחרי שהוא יקבל החלטה - אם יהיה לו חניון כזה בכניסה לעיר - שלא ייכנסו רכבים פנימה וזה ייאכף על ידי המשטרה, הוא יעשה את זה.

<יעקב אדלר: זה אפילו יותר קל מתמרור עצור כשאין לך מדרכה או דברים מהסוג הזה.

<יעקב אדלר: לפחות בנושא הזה של משאיות גדולות או אוטובוסים, אפשר לחשוב על זה.

מוחמד ברכה: היושב ראש, יש סוגיה שאני חושב שהגיע הזמן לשקול אותה וזה עניין של שעות הנסיעה של רכבים כבדים בכבישים בין עירוניים.

<יעקב אדלר: זה נושא נוסף.

מוחמד ברכה: זה נושא מאוד חשוב.

<יעקב אדלר: הישיבה הבאה של הוועדה שלנו היא בנושא משאיות, על הטכוגרף.

מוחמד ברכה: יום אחד הייתי בדובאי, שם יש מסלול אחד לרכבים כבדים ואף רכב כזה לא יכול לצאת ממנו.

<קריאה: גם באירופה.

<קריאה: בהרבה מקומות באירופה.

<זיאד דרש: בקשר לתמרור, בקשר לתכנית תחבורתית בתוך הישוב, אני כבר עשיתי אותה לפני שש-שבע שנים ואפילו יותר.

<זיאד דרש: אנחנו מתחילים לממש אותה בעזרת המשטרה ובעזרת כל הגורמים.

<זיאד דרש: אני משתמש בחוקי העזר שלנו כך שדוחות אנחנו כבר מתחילים להוציא בקשר לחניות המשאיות והאוטובוסים בתוך הישוב.

<זיאד דרש: יש מהומה גדולה.

<זיאד דרש: למרות כל המצב הקשה הזה מבחינת תשתיות, רק בשנה האחרונה אני מרגיש את המשטרה שהתחילה להתעניין כמו שצריך והתחילה להיכנס לישובים.

<זיאד דרש: יכול להיות שקודם היו סירובים וכל מיני סיבות בישובים.

<זיאד דרש: אני ביקשתי את האכיפה של המשטרה בתוך הישוב כבר לפני עשר שנים ושוב אני מבקש מהמשטרה שתעקוב יום יום ולא רק תעשה מבצעים פה ושם.

<זיאד דרש: כשיש מבצעים, עובר מסר בין הקבוצות שהמשטרה אורבת במקום מסוים.

<זיאד דרש: יש לנו תכנית עם המשטרה וכבר הוקמה נקודת משטרה עד שתקום תחנה סופית.

<זיאד דרש: התחלנו בתכנית ואני מקווה שנמשיך בה אלא שצריך לתקצב את התכניות של הרשות ולתקצב את המשטרה בכוח אדם.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: עכשיו נשמע את המשטרה.

<יעקב אדלר: אני רוצה לשמוע מכם מה המצב, מה התכניות ואיך זה מסתכרן עם הדברים ששמענו מגיורא בתחילת הדיון.

<ארז רוזן: אני מפקד נקודת מרר שיושבת במרר ונותן שירות לעוד כמה כפרים בסמוך.

<ארז רוזן: חלק מההחלטה 922 שעלתה כאן לסירוגין, הוא הקמת תחנות משטרה במגזר לטובת העצמה, שיתוף פעולה, מעורבות ואינטרס משותף.

<ארז רוזן: מתוך זה אנחנו באים.

<ארז רוזן: אכיפה והסברה בד בבד.

<ארז רוזן: מניעה והסברה, מה שקורא לו המפכ"ל מניעה מצבית, לצד אכיפה, שניהם כאחד.

<ארז רוזן: אני כמפקד נקודת משטרה משתדל לתת את השירות הטוב ביותר.

<ארז רוזן: זה בא לידי ביטוי הלכה למעשה בצורה של הרצאות, הסתייעות במכובדים, אנשי דת ופורומים ששותפים לכל הפורומים, כמובן ראש המועצה ואנשיו, קריאות במסגדים.

<יעקב אדלר: כמה אנשים יש לך בשטח?

<יעקב אדלר: אנשים לאכיפה.

<יעקב אדלר: מבקש ראש המועצה שתאכפו.

<ארז רוזן: אנחנו אוכפים.

<ארז רוזן: עושים את זה.

<ארז רוזן: אני אומר שלמשטרה הכי קל לאכוף אבל אני לא רוצה ליצור אנטגוניזם ולכן בד בבד אנחנו הולכים להסברה.

<ארז רוזן: אנחנו משקיעים לא מעט במניעה מצבית, בהסברה, בחלוקת מנשרים, סיירת הורים שעובדת במרר ונותנת את המפגש עם בני הנוער בסיכון והכוונה, חשיפה ליכולות של המשטרה, ישיבות משותפות, ימי עיון מרוכזים גם מטעם החברים ממשרד החינוך, מהיחידה לטיפול בסמים ואנשים מטעם נוער בסיכון.

<ארז רוזן: נגמלי אלכוהול, נפגעי תאונות דרכים, משפחות שכולות, סימולטור שממחישים להם בשיתוף עם הרשות איך הדברים האלה באים לידי ביטוי ומשפיעים.

<ארז רוזן: נושא של הטיפול בגרוטאות.

<ארז רוזן: מתנדבים של המשטרה שמכוונים בבוקר, היכן שיש מפגעי בטיחות, בסמוך לבתי ספר הבעייתיים.

<ארז רוזן: מודל טרקטורונים עליו דיברו כאן.

<ארז רוזן: הנושא של האכיפה, אזהרה, לקחת אותו כשותף, להחתים אותו על איזשהו מסמך עם כל הפרטים אחרי שעשינו את המיפוי ולחייב אותו עם אכיפה שלנו בהמשך.

<רחלי טבת ויזל: כמה שוטרים וניידות יש לך?

<ארז רוזן: כרגע הנקודה – כחלק מתאריך ארוך זמן של כחמש-שש שנים – מונה עשרים שוטרים.

<ארז רוזן: בעוד ארבע שנים תהיה שם תחנה שמונה שבעים שוטרים.

<יעקב אדלר: איפה היא?

<ארז רוזן: אני מדבר כרגע על מרר.

<ארז רוזן: במחוז הצפוני יש שלוש נקודות ועוד שלוש תחנות שמתחילות לפעול והן כוללות מאה שוטרים במג'דל כרום, בתמרה, בכפר קנא, שאלה שלושת התחנות, ויש עוד שלוש נקודות שהן מרר, שיבלי וכפר מנדא.

<ארז רוזן: זה לא מובן מאליו אלא זה איזשהו תהליך שהתחיל כאן בעזרת השותפים, כאשר כמובן אתם חלק, ואנחנו בשטח.

<יעקב אדלר: מה עם נושא ההדרכה של משמרות זה"ב?

<ארז רוזן: אנחנו עושים את זה כחלק מההדרכות בסיוע של זהירות בדרכים.

<ארז רוזן: אנחנו עושים את זה בבתי הספר.

<סלמאן אלקרינאוי: ארבע שנים לא עשיתם את זה.

<ארז רוזן: אני בצפון.

<ארז רוזן: יש ערכה שמועברת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה מדבר על תחנה ספציפית של המשטרה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו לא רואים תכנית משטרה אלא אנחנו רואים תכנית של תחנה שהיא תחנה ספציפית.

<ארז רוזן: אני כרגע מייצג את הצפון.

<יעקב אדלר: אני שואל לגבי הדרכות.

<ארז רוזן: אני אומר שבנושא ההדרכות אפשר יותר.

<יעקב אדלר: לפי מה שראיתי בדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אם אני לא טועה, יש חוסר גדול בהדרכות.

<ארז רוזן: ללא ספק יש חוסר.

<ארז רוזן: אני לא עושה כמו שאני רוצה וכמו שאני מצפה לעשות אבל אני עושה מה שתלוי בי בשיתוף הגורמים, גם זהירות בדרכים וגם הרשות.

<ארז רוזן: לעניין האכיפה.

<ארז רוזן: חשוב לומר שאנחנו נוגעים באכיפה בתוך הישוב עצמו, מעבר לבין עירוני.

<ארז רוזן: אני אומר שלפחות אצלי, היכן שאני אחראי, מבצעים ברמת תחנה, מחוז, משרד התחבורה שגם שותף לעניין הזה, שימוש במצלמות.

<ארז רוזן: אתם מכירים את עיר ללא אלימות, גם במודל הזה אפשר לאתר את אותם מפירי חוק ואנחנו מגיעים אליהם ומטפלים בהם.

<ארז רוזן: העניין האחרון שהוא עוד נדבך, נושא של התשתיות.

<ארז רוזן: אנחנו עובדים כאן גם על תשתיות.

<ארז רוזן: כמו שאמר ראש המועצה, אנחנו עושים זאת ביחד ובשותפות מלאה ומנסים לתת את הפתרון המיטבי עם תכנית תמרור שקיימת, אבל צריך עוד כסף.

<ארז רוזן: מנסים לתקן.

<ארז רוזן: כאן צריך את הסיוע הזה לגבי ועדת תמרור, שילוט וכולי.

<ארז רוזן: מה שסוגר לפחות מבחינתי את העשייה, זה פרסום.

<ארז רוזן: אפשר לעשות מעט ולתת לזה פרסום ואפשר לעשות הרבה ולתת לזה פרסום.

<ארז רוזן: כאן אנחנו משקיעים לא מעט בפרסום באמצעות האתר של המועצה ובאמצעות הדוברות של המשטרה כדי לתת את ההד ואת הטריגר להביא לידיעת כלל הציבור שהוא שותף מלא – גם ההורים, גם המחנכים, גם בתי הספר, גם אנשי המועצה.

<ארז רוזן: אני אומר שללא ראש המועצה שנותן את הדחיפה ואת הגיבוי, הדברים לא היו קורים.

<ארז רוזן: הוא אמר שזה תהליך ועכשיו מרגישים בו.

<ארז רוזן: חשוב להביא את הדברים האלה לידיעת כל הציבור.

<ארז רוזן: תודה רבה.

<יעקב אדלר: יש מישהו מהמשטרה שרוצה להתייחס בהיבט הרחב?

<יעקב אדלר: כאן קיבלנו סקירה.

<יעקב אדלר: אדוני ראש המועצה, אין לי ספק ויש לי הרגשה שהנתונים אצלך בסוף השנה הזאת או בשנים הבאות יהיו יותר טובים.

<זיאד דרש: אני מקווה.

<יעקב אדלר: כשיש הידברות ושילוב ידיים, אני אומר לך מניסיון שזה עובד.

<אלברט אסרף: רמ"ח מחקר ופיתוח, אגף התנועה.

<אלברט אסרף: מבחינת אגף התנועה.

<אלברט אסרף: אנחנו מציינים שאגף התנועה מקיים מיקוד מאוד ספציפי.

<אלברט אסרף: אגף התנועה ממקד את הפעילות שלו במוקדים מסוכנים ומכווין את הכוחות שלו לבצע את המשימות בצורה מאוד מסודרת.

<אלברט אסרף: יש עלייה משמעותית של בין ארבעים ל-45 אחוזים בהיקפי אכיפה, לרבות חגורות בטיחות ולרבות עבירות מסכנות חיים ובריונות.

<אלברט אסרף: בהיבט ההסברתי אנחנו מקיימים שותפות פעילה ואנחנו מסייעים לרשות בכל מה שקשור להיבטי ההסברה שהם בתוקף אחריותה.

<אלברט אסרף: אנחנו מבצעים אכיפה גלויה וסמויה, יצירתית, על מנת להדגיש את יכולת ההרתעה שלנו.

<אלברט אסרף: אם פעם היו מתקיימים מבצעים על פני שעות רבות בתוך ישוב או כפר ערבי, אנחנו משנים את הפעילות שלנו ונכנסים בצורה שהיא אקראית ומשתנה וזזים ממקום למקום בתדירות מאוד מאוד גבוהה, באמצעות יחידות אופנועים שלנו, הסיירת, והניידות.

<אלברט אסרף: אנחנו מדגישים שגם ברמת הנדסה ותשתיות, אנחנו גורם מייעץ.

<אלברט אסרף: אנחנו משתתפים באופן תדיר בכל ועדה שמתכנסת ונותנים את ההמלצות שלנו יחד עם הרשות המקומית.

<אלברט אסרף: אני חושב שהתהליך צריך להמשיך להיות תהליך משולב בו הרשות, נציגי ציבור, עסקני המקום, לוקחים יותר ויותר לאחריותם את ההובלה, גם בבקשות, גם בדרישות, גם בהעלאת רמת הדיווח בכל מה שקשור לעבירות המתרחשות כתוצאה מהתנהגות הציבור ועל ידי כך השותפות הזאת בהחלט יכולה להניב תוצאות.

<אלברט אסרף: ראינו כאן את מודל מרר.

<אלברט אסרף: צריך להדגיש שהשר לביטחון פנים מוביל מהלך של התעצמות, הסטת תקנים בתוך המשטרה וגיוס מבחוץ לטובת הלחימה בתאונות הדרכים.

<אלברט אסרף: הקמת התחנות המגזריות במסגרתן יש שוטרי תנועה צבועים בתוך התחנה, שהמשימה שלהם היא לאכוף את חוקי התנועה בתוך הרשויות והערים הערביות, במסגרת הקמת התחנה.

<אלברט אסרף: צריך לציין שהמפכ"ל הנהיג יעד שהוא יעד ברור לצמצום תאונות הדרכים בתווך העירוני, מה שמוביל לעשייה משולבת אליה נחשפתם ושמעתם עליה באמצעות ידידי מנקודת מרר.

<אלברט אסרף: זה תהליך שהולך ומתממש בהרבה מאוד תחומים ואזורים.

<אלברט אסרף: כמשטרה אנחנו נמשיך לממש את אחריותנו לאכיפת חוקי התנועה ואני מדגיש מסוכנות ובריונות כביש זה דבר שמאפיין.

<אלברט אסרף: הוקמה יחידה לאכיפה כנגד רכב כבד והתוצאות יגיעו.

<אלברט אסרף: אנחנו כבר מזהים ירידה במעורבות רכב כבד בשנת 2017.

<יעקב אדלר: בלי עין הרע.

<אלברט אסרף: כמובן בלי עין הרע.

<אלברט אסרף: אנחנו נמשיך לממש את זה.

<אלברט אסרף: כמובן תהיה הגברה של הסמכויות המינהלתיות, שימוש בכל מה שקשור לאכיפה בתווך העירוני והבין-עירוני.

<אלברט אסרף: ראש האגף משקיע המון עשייה ומחשבה בהפעלה ובביסוס הכוח על הצירים וגם בתוך הערים.

<אלברט אסרף: אנחנו מקיימים תהליכי פיקוח ובקרה על כל הפעילות שמבצעות תחנות המשטרה, גם באמצעות בקרות שטח וגם באמצעות בקרות נתונים, עשייה ובדיקת תכניות התקיפה שמבוצעות על ידי התחנות.

<אלברט אסרף: יש לא מעט עשייה משטרתית ואני מדגיש שחשוב שיתוף הפעולה, חשוב שכל הגופים העוסקים במלאכה הזאת שהיא מלאכה חשובה, להציל חיי אדם, ימשיכו לעשות.

<אלברט אסרף: ראשי הרשויות בהשלטת הסדר באמצעות חוקי עזר עירוניים, יכולים לתרום רבות גם כפעילות תומכת לפעילות המשטרתית ואנחנו נקווה שהתוצאות לא יאחרו להגיע.

<אלברט אסרף: תודה.

<יעקב אדלר: תודה.

<יעקב אדלר: יעקב אדלר, אנשים באדום.

<יעקב אדלר: לאחר מכן משרד התחבורה.

<יעקב אדלר: יש לי כמה נקודות להעלות.

<יעקב אדלר: אני אקצר.

<יעקב אדלר: צריך למקד את הנושא בנושא החינוך כי החינוך והתנהגות של כולנו, המשתמשים בדרכים, זאת בעצם הבעיה הראשונה במעלה.

<יעקב אדלר: לא התשתיות, לא המכוניות ולא דברים אחרים אלא החינוך, ההתנהגות כלפי הזולת.

<יעקב אדלר: זו בעיה שצריך להתחיל לטפל בה מהגיל הצעיר ביותר.

<יעקב אדלר: אנחנו בעמותה שלנו, אנשים באדום, פיתחנו תכנית שכוללת שלושה דורות.

<יעקב אדלר: הילדים רואים את ההורים נוהגים וימשיכו לנהוג כמוהם.

<יעקב אדלר: לכן אנחנו משלבים בהדרכה הזו את האבות, את האימהות, את הילדים, את הסבים והסבתות.

<יעקב אדלר: אנחנו עושים להם פעילות מרוכזת בבתי הספר העממיים, בכיתות הנמוכות, וכולם משתתפים בה.

<יעקב אדלר: יש לנו עם זה ניסיון טוב.

<יעקב אדלר: התחלנו את זה בארבע

<יעקב אדלר: ה-חמישה בתי ספר באזור המרכז ביחד עם הרשות אתה באנו בדברים ואנחנו נרחיב את זה גם לסקטור הערבי.

<יעקב אדלר: טוב מאוד.

<יעקב אדלר: כמובן שאי אפשר לתרגם מעברית לערבית ולחשוב שזה יפעל אלא יצטרכו להתאים את זה לאוכלוסייה באופן ספציפי.

<יעקב אדלר: רציתי לומר משהו לגבי הביקור בבית לוינשטיין.

<יעקב אדלר: אני כרופא אורתופד שטיפל בהרבה נפגעים הבאתי בזמנו חיילים לבית לוינשטיין.

<יעקב אדלר: חיילים נהגים.

<יעקב אדלר: הבאתי אותם כדי להראות להם את הנפגעים.

<יעקב אדלר: גם הוועדה הייתה שם בסיור.

<יעקב אדלר: הדרכנו את הנפגעים שידברו אתם ויסבירו להם מה קרה.

<יעקב אדלר: לא היו לזה כל תוצאות מכיוון שכל נהג , אפילו שהוא התרשם מחומרת הפגיעה, אומר שלו זה לא יקרה כי הוא נוהג טוב יותר מהבחור שנפגע.

<יעקב אדלר: לכן כל הנושא הזה לא הניב כל תוצאות, עד כמה שיכולנו לבדוק את זה.

<יעקב אדלר: נושא התשתיות צריך למקד לנקודות הסיכון.

<יעקב אדלר: נקודות הסיכון הם בתי הספר.

<יעקב אדלר: יש להקטין את המהירות לפני בתי הספר.

<יעקב אדלר: מגרשים לחניית רכב כבד, ביררנו את זה.

<יעקב אדלר: חלק מהנהגים אותם שאלנו אמרו שהם מצטערים אבל הם חוששים להשאיר את הרכב באיזשהו מגרש אם אין בו שמירה.

<יעקב אדלר: לכן הם שמים את הרכב ליד הבית.

<יעקב אדלר: צריך להתחשב גם בשיקול הזה.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: משרד התחבורה ולאחר מכן פרופסור קובי פלג.

<רשרש עמאר: שלום לכולם.

<רשרש עמאר: אני ראש מינהלת הגליל והנגב במינהל תשתיות.

<יעקב אדלר: יש לך הרבה מה לומר היום, אחרי כל מה ששמעת.

<רשרש עמאר: אשתדל.

<רשרש עמאר: הפעילות של משרד התחבורה בתחום העירוני מתמקדת בעיקר בשלושה תחומים עיקריים כאשר התחום הראשון הוא הרחבת שירות תחבורה ציבורית בתוך הישובים, כולל תשתיות להרחבת השירות.

<רשרש עמאר: התחום השני הוא פעילות והתמקדות במוקדי סיכון ופעילות בטיחות בקרבת מוסדות חינוך ומוסדות ציבור.

<רשרש עמאר: התחום השלישי הוא פרויקטים לפיתוח תחבורה שמטרתם להזרים את התנועה ולטפל בצירים ראשיים, הרחבתם ובמקומות שהכבישים צרים, לעקוף את המקומות האלה ולהזרים את התנועה בתוך הישוב.

<רשרש עמאר: אלה שלושת התחומים העיקריים בהם אנחנו מתמקדים.

<רשרש עמאר: הפעילות או הפרויקטים שאנחנו מטפלים בהם, באים אחרי שישבנו עם כל רשות ורשות במגזר.

<רשרש עמאר: ראש הרשות הציג את הצרכים שלו, מה הוא צריך בכלל בכל התחומים, וגיבשנו תכנית רב שנתית לפי סדר עדיפות, מה עושים בעדיפות ראשונה, שנייה ושלישית וכולי.

<רשרש עמאר: תכנית רב שנתית לפי הצרכים שראש הרשות הגדיר אותם והציג אותם.

<יעקב אדלר: מי מבצע את הדברים הללו בתוך התחום העירוני?

<יעקב אדלר: הרשות?

<רשרש עמאר: לא.

<רשרש עמאר: הביצוע על ידי חברות מנהלות של משרד התחבורה.

<יעקב אדלר: זאת אומרת, זה לא ביצוע על ידי הרשות.

<רשרש עמאר: לא.

<רשרש עמאר: לא על ידי הרשות.

<רשרש עמאר: הרשות מקבלת מימון של מאה אחוזים.

<יעקב אדלר: שינויים גיאומטריים על דברים מהסוג הזה, ברשויות ערביות זה הולך ישירות.

<רשרש עמאר: זה הולך ישירות על ידי חברות מנהלות.

<רשרש עמאר: הישוב מקבל פרויקט ומימון של מאה אחוזים.

<רשרש עמאר: אין כאן מצ'ינג, חוץ מהפעילות של הסימון אבל תכף אני אתייחס גם לזה.

<רשרש עמאר: כל הדברים עליהם דיברנו, יש כאן מרכיב בטיחות כי ברגע שאנחנו עושים כביש, אנחנו עושים מדרכות, עושים תאורה, עושים מעברי חציה, מזרימים צמתים, בעצם אותו פרויקט שאנחנו עושים אותו, כוללים בו את כל הבטיחות ואת כל מרכיבי הבטיחות וכך אנחנו מוסרים אותו לישוב אחרי סיור מסירה.

<רשרש עמאר: מבחינת תקציבים.

<רשרש עמאר: הסעיף הראשון הוא סימון והתקנים.

<רשרש עמאר: מדי שנה יישובי המגזר מתוקצבים בכ-10.5 מיליון שקלים, תקציב שהולך לכל רשות ורשות, להבדיל מחברות מנהלות.

<רשרש עמאר: הישוב עצמו מבצע את התשתיות האלו.

<רשרש עמאר: מדובר על סימון והתקני בטיחות.

<רשרש עמאר: כל ישוב מקבל סדר גודל של כ-120 אלף שקלים.

<רשרש עמאר: ההשתתפות היא בתשעים אחוזים.

<רשרש עמאר: זאת אומרת, המצ'ינג של הישוב הוא קטן.

<רשרש עמאר: פעם הוא היה שלושים אחוזים אבל עכשיו הוא עומד על עשרה אחוזים בלבד.

<רשרש עמאר: הישוב עצמו מבצע את הפעילות הזאת.

<רשרש עמאר: אגב, 10.5 מיליון שקלים מתוך 25 מיליון שקלים בכל המדינה.

<רשרש עמאר: זאת אומרת, אחוז הסעיף הזה הוא יחסית טוב.

<רשרש עמאר: מבחינת ביצוע בפועל בתשתיות תחבורה בשלושת התחומים עליהם דיברנו, בשנת 2016.

<רשרש עמאר: בפועל, השקעה במזומן, הושקעו בסך הכול 322 מיליון שקלים שזה יותר מאשר היה בשנים עברו.

<יעקב אדלר: כל מה שאתה אומר, אתה מדבר על התשתיות בתוך הערים?

<רשרש עמאר: רק עירוני.

<יעקב אדלר: אין לנו נתונים בנושא עליו דובר, דרכים בין עירוניות והכניסות לישובים.

<רשרש עמאר: זה לא כולל דרכים בין-עירוניות שהם בטיפול נתיבי ישראל ואולי גם להם יש מה לומר בקטע הזה.

<רשרש עמאר: אני מדבר על העירוני בלבד.

<רשרש עמאר: ההשקעה בשנת 2016 עמדה על 322 מיליון שקלים.

<רשרש עמאר: בסוף שנת 2016 קיבלנו מהאוצר תקציב ותקצבנו פרויקטים חדשים בהיקף של 305 מיליון שקלים כאשר הביצוע שלהם בעצם החל ב-2017.

<רשרש עמאר: מתוך הפרויקטים האלה, מיפוי או בדיקה שעשינו, יש פרויקטים בהיקף של 64 מיליון שקלים שהם מוכווני בטיחות או עם זיקה מובהקת לבטיחות כדוגמת דרכים למוסדות חינוך, דרכים למוסדות ציבור, צמתים ודברים מהסוג הזה.

<רשרש עמאר: אלה פרויקטים שתוקצבו לשנת 2017 והולכים לבצע אותם בשנת 2017.

<רשרש עמאר: לגבי תכנית תקצוב 2017, היא נמצאת עכשיו בגיבוש.

<רשרש עמאר: אנחנו אמורים לקבל תקציב מהאוצר ואנחנו גם נתכנן ונתקצב בעזרת השם את הפרויקטים של 2017.

<רשרש עמאר: ביחס לדברים שהוזכרו כאן, בעצם שני דברים, כאשר הראשון הוא נושא החניונים.

<רשרש עמאר: נושא החניונים, מבחינתנו, מבחינת משרד התחבורה, עומד בקריטריון לתקצב אותו.

<רשרש עמאר: אחרי שהישוב או ראש הרשות עושה חוק עזר שיחייב את המכוניות לחנות מחוץ לישוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה לא במקביל?

עבד אל חכים חאג' יחיא: לבוא ולהגיד לראש הרשות שיש לו תקציב, שיכין חוק עזר והמשרד יעבוד במקביל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: חלק מראשי הרשויות, אם לא מציעים להם, הם לא ששים ללכת ולשנות ולהכין חוק עזר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תבוא ותגיד להם שאתם מוכנים, יש לכם תקציב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: להכין חוק עזר לא ייקח הרבה זמן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא יכול לקחת חוק עזר ממקום אחר, לקיים ישיבת מועצת עיר, מעביר את החוק למשרד הפנים ומאשרים אותו תוך מספר חודשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר מידע.

<רשרש עמאר: יש נכונות אבל הבעיה העיקרית שלנו היא איתור שטחים.

<רשרש עמאר: עדיין אף מועצה לא באה אלינו עם הצעה קונקרטית לשטח בו היא רוצה להקים את החניון.

<רשרש עמאר: עוד לא הייתה מועצה שבאה עם הצעה קונקרטית בקטע הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה אתם לא פונים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: ראש המועצה לא יבוא אם הוא לא יודע שיש לו את התקציב לכך.

<רשרש עמאר: יש כמה ישובים שביקשו זאת והכנסנו את זה בתכנית.

<רשרש עמאר: יש להם את הזמן להתארגן לכך.

<רשרש עמאר: יש כמה ישובים שכן הכניסו את זה לתכנית.

<רשרש עמאר: אני יכול להגיד לך בדיוק, אם אני אעיין בצבר, באיזה ישובים מדובר.

<רשרש עמאר: נדמה לי, אם אני לא טועה, טוראן ודבוריה.

<רשרש עמאר: לגבי תמרור.

<רשרש עמאר: יושב ראש ועדת תמרור הוא ראש הרשות ותכניות התמרור והתמרורים הן באחריות ראש הרשות.

<רשרש עמאר: לפני מספר שנים, שלוש או ארבע שנים, קיבלנו אישור מיוחד מהאוצר והמשרד תקצב בשנה הראשונה ביצוע תכניות תמרור בכל הישובים, בשנה השנייה מימוש.

<רשרש עמאר: זאת אומרת, גם תוקצב כל נושא התמרור בתוך הישוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: במשך ארבע שנים, לכמה ישובים ערבים יש תכניות תמרור?

<רשרש עמאר: עשינו את זה בכל הישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על תכנית מאושרת.

<רשרש עמאר: לפני כארבע שנים עשינו את זה בכל הישובים.

<רשרש עמאר: נותר שאותו ראש רשות יעדכן את התכנית מדי שנה או מדי שנתיים או כל זמן אחר שצריך לפי הצרכים שלו.

<רשרש עמאר: הנושא הזה כן תוקצב ובוצע לפני מספר שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי שאלה כי אתה מדבר על תקצוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה אומר שיש תכניות, יש תקציב לשנת 2016 והשאלה היא אם יש לכם ריכוז של הצרכים אפילו לטווח ארוך, למשך חמש-שש שנים, לעשר שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה היא האם אתם יודעים מה הצרכים ולפיהם להתחיל לתקצב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לכם תכנית כזאת?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם מבקשים מהרשויות להגיש לכם תכניות כאלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: בוא נשמע על הנושא הזה עם שימת דגש על העניין של הבטיחות.

<רשרש עמאר: אני אומר שוב שיש לנו תכנית כזאת.

<רשרש עמאר: אנחנו ישבנו עם כל ישוב וישוב וזו תכנית רב שנתית בכל ישוב שהיא לפי צרכים שהרשות הגדירה אותם כאשר הצרכים בנויים משלושת הרבדים עליהם דיברתי, גם פיתוח תנועה, גם בטיחות וגם תחבורה ציבורית.

<רשרש עמאר: אם כן, יש תכנית כזאת.

<רשרש עמאר: מקור התקציב שלנו הוא החלטה 922.

<רשרש עמאר: יכול להיות שהתקציב לא מספיק לכסות את כל הצרכים ולגשר על כל הפערים, אבל לאט לאט, עם השנים, אנחנו מתקדמים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש עוד נקודה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הכניסות לישובים, ההתחברות שלהן לכבישים בין עירוניים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אצלך?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם עושים את זה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה המקור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ביציאות מהישובים, רוב התאונות קורות שם.

<רשרש עמאר: בקטע הזה ההתחברות – יתקנו אותי – בדרך כלל נמצאת בנתיבי ישראל.

<רשרש עמאר: להבנתי יש תקציב של חוצה ישובים.

<רשרש עמאר: אני חושב שנתיבי ישראל, אם מוגשת אליהם תכנית כזאת או בקשה כזאת, יוכלו לטפל בה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא באחריות שלך.

<רשרש עמאר: לא.

<רשרש עמאר: זה אל בעירוני.

<אוהד קורן: אני כאן כנציג נתיבי ישראל ובהמשך אני אוכל להתייחס לזה.

<קובי פלג: אני חייב להגיד שפעם ראשונה שאני כנראה לא אצא מתוסכל מאחת הישיבות כאן.

<קובי פלג: אני חושב שאתם מובילים – גיורא בשם הרשות – תכנית שלפחות בראיית העולם שלי, ואני מכיר לא רע את התחום הזה, אתם הולכים לכיוונים נכונים.

<קובי פלג: במקום לירות על כל היריעה מצפון עד דרום, אתם עובדים ממוקד על קבוצות בסיכון.

<קובי פלג: אני חושב שזאת הייתה אחת הפגישות הראשונות שלנו כאן עת יצאנו החוצה ואמרנו שתתחילו לעבוד לפי נתונים.

<קובי פלג: שאפו על הפן הזה.

<קובי פלג: עכשיו אני צריך לתת את הפן השני.

<קובי פלג: אני חושב שאחת הבעיות, עם כל מה שאמרתי, היא שאתם עובדים על הרוגים.

<קובי פלג: הרוגים, יש להם יתרון אבל יש להם חסרון.

<קובי פלג: היתרון הוא שהם חד ערכיים, זאת אומרת, קל לספור אותם, אבל הבעיה היא שהמספרים הם מאוד קטנים ואז כל מי שקצת מבין סטטיסטיקה יודע שאתם עושים בעיה.

<גיורא רום: אני לא מבין את הביטוי עובדים על הרוגים.

<קובי פלג: אתם עובדים על בסיס של הרוגים.

<גיורא רום: כשבחרנו את 25 הישובים, בחרנו לפי תאונות קשות לאלף נהגים צעירים עד גיל 24 ובכלל לא לפי הרוגים.

<קובי פלג: אני כבר מגיע לזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה צודק בזה כי בסטטיסטיקות, לפחות בכלי התקשורת, מדברים על מספר ההרוגים ולא סופרים את הפצועים כי בתקשורת אומרים שנפצעו קשה, בינוני וקל ובזה נשכח המצב.

<קובי פלג: אין להם את הנתונים על פצועים.

<גיורא רום: אבל הרשות עובדת על תאונות.

<גיורא רום: הפצועים בסופו של דבר זה משהו שהוא רנדומלי לפעמים.

<גיורא רום: אנחנו עובדים על תאונות.

<קובי פלג: אתה עוד פעם בבעיה.

<קובי פלג: עכשיו הכנסת את עצמך לבעיה עוד יותר קשה כשאתה עובד על תאונות.

<קובי פלג: הסברתי לך יותר מפעם אחת שהנתונים שיש לכם על תאונות היא סופר בעייתית, היא לא מהימנה, לא תקפה.

<קובי פלג: זה לא קובי פלג אמר לך את זה אלא הייתה ועדה שמונתה על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והיא כתבה לך את זה שחור על גבי לבן.

<קובי פלג: לא לך אלא כמה שנים קודם.

<קובי פלג: אתה מכיר את הנתונים.

<קובי פלג: זה לא נאמר ברובד אישי.

<קובי פלג: דרך אגב, כאן בדיוק אחת הבעיות.

<קובי פלג: כשאתה עובד על שיעור בישוב, זאת טעות וזאת מפני שאם אתה באמת רוצה להוריד את מספר הפצועים וההרוגים, אתה צריך ללכת על נומינלי.

<קובי פלג: אם יש לי ישוב שמספר התושבים – ואני בכוונה עכשיו סתם אומר – הוא אלף אנשים ושיעור ההיפגעות בו הוא מאוד גבוה, יש לך שלושה ושלושה לאלף זה יהיה וואו.

<קובי פלג: אבל יש לך ישוב עם עשרה מיליון אנשים – אין במדינת ישראל ישוב כזה – ישוב עם חצי מיליון אנשים, אבל שם זה יהיה רק 0.6 אבל זה ייתן לך עשרים אלף, אז שווה לך להשקיע בעשרים אלף.

<קובי פלג: לכן מה שאתה צריך בפן הזה, לעניות דעתי, ללכת על נומינלי ולא על שיעור לאוכלוסייה.

<קובי פלג: שיעור לאוכלוסייה, אנחנו עובדים בדברים אחרים.

<קובי פלג: תחשבו על זה.

<קובי פלג: אני יודע שאתה טוב במספרים, גיורא, וזאת נקודה לחשיבה.

<קובי פלג: כשהולכים על הרוגים מול פצועים, נכויות כרוניות עולות למשק הרבה יותר.

<קובי פלג: זה לא שאני בא ואומר אל תשקיעו בהרוגים, אל תחשבו לרגע בכיוון הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בזמן התאונה אתה לא בוחר מי ההרוג או מי הפצוע.

<קובי פלג: זה ממש המשפט הבא שלי.

<קובי פלג: ההבדל בין הרוג לבין פצוע קשה הוא מקרי, הוא רנדומלי לחלוטין.

<קובי פלג: זה אומר שהיות ויש לנו הרבה יותר פצועים קשים, מה שצריך ללכת עליהם כשעובדים על מספרים, זה על הפצועים הקשים.

<קובי פלג: פצועים קשים, זה לא אדם שמאושפז 24 שעות אלא פצועים קשים לפי חומרת הפציעה.

<קובי פלג: אני כבר לא מדבר לא על סבל לנפגע, לא על עלות למשק ולא על אובדן הכנסה וכל ההיבטים האלה.

<קובי פלג: אם תסתכלו, לחלק מכם שמתי את הנתונים על השולחן, אחת הבעיות היותר מטרידות היא לא רק שאחוז הנפגעים הקשים וההרוגים במגזר הערבי, בתאונות דרכים, הוא גבוה מזה של היהודי, אלא אם אנחנו לוקחים רק את המגמה של שלוש השנים האחרונות, ארבע השנים האחרונות, מ-2013 עד 2016, הייתה עלייה כללית במדינת ישראל אבל אם העלייה הייתה – ואני מדבר רק על נפגעים מאושפזים ולא על נפגעים קלים – של 4.3 אחוזים במגזר היהודי, היא הייתה 23 אחוזים במגזר הערבי.

<קובי פלג: אני מדבר רק על שלוש השנים האחרונות.

<גיורא רום: למה זה?

<גיורא רום: למה יש פתאום עלייה כזאת?

<קובי פלג: זאת לא עלייה.

<קובי פלג: זה לא פתאום.

<גיורא רום: בשלוש השנים האחרונות יש עלייה של 22.8 אחוזים לעומת 4.3.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא שמעת אותו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא אומר שאצל היהודים יש 4.3 אחוזים.

<קובי פלג: הקו הכחול שאתה רואה, אלה היהודים.

<גיורא רום: אני יודע, אבל אני שואל.

<קובי פלג: זה לא פתאום.

<קובי פלג: מה שאמרתי שמטריד אותי, גיורא, זה שבשלוש השנים האחרונות אנחנו עדיין ממשיכים עם עלייה במגזר הערבי של פי בערך חמש לעומת המגזר היהודי, נפגעים שאושפזו.

<קובי פלג: דרך אגב, בדקתי גם נפגעים קשים ואנושים על פי הנתונים שלנו, לא של 24 שעות אלא של חומרת הפציעה, גם בזה במגזר הערבי המספר הוא פי אחד וחצי לעומת המגזר היהודי באותן שנים.

<יעקב אדלר: מדובר על הנהג והנוסעים או מדובר על כאלה שנפגעו?

<קובי פלג: אם תעבור דף, יש לך חלוקה בין נהג, נוסע, הולך רגל.

<קובי פלג: דווקא על זה אני אדלג כי זה די דומה לנתונים שהוצגו כאן ולכן חבל לי לבזבז את זמנכם.

<קובי פלג: אם תרדו לאותו עמוד למטה, תראו שחלק גדול הם באופניים מכניים ובאופניים חשמליים, הרבה יותר במגזר הערבי.

<קובי פלג: אותי זה הפתיע.

<קובי פלג: דרך אגב, בדקנו אז קסדות וראינו שכמעט ואין חבישת קסדות במגזר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם אין מסלולים ואין אכיפה.

<קובי פלג: אני מדבר על קסדות כי באופניים – תקשיבו טוב – כל ההרוגים, כל אלה שנפצעו, כל אלה שהצליחו להגיע בחיים לבית החולים ונפטרו בבית החולים, כולם היו נפגעי ראש.

<קובי פלג: זה אומר קסדות, קסדות, קסדות ללא כחל וסרק.

<יעקב אדלר: תתקדם לסיום.

<קובי פלג: פינוי.

<קובי פלג: עשרה אחוזים מהפצועים הקשים והאנושים בתאונות דרכים במגזר הערבי מפונים ברכבים פרטיים.

<קובי פלג: אתם שומעים מה אני אומר?

<קובי פלג: עשרה אחוזים.

<קובי פלג: לא פצועים קלים, לא פצועים בינוניים אלא פצועים קשים ואנושים במגזר הערבי מפונים ברכב פרטי לבית החולים.

<קובי פלג: היות ואין לנו בתי חולים בתוך הישובים של המגזר הערבי, להוציא נצרת, שגם הוא לא מטפל בטראומה אלא אם הטראומה קשה, אתם חייבים להעביר אותם עד לבתי החולים הגדולים.

<קובי פלג: זה אומר שזאת ריצה של חצי שעה-שעה ברכב פרטי עם פצוע שלפעמים לא מגיע אלינו בחיים.

<גיורא רום: הם נוסעים יותר מהר מאמבולנס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה שהוא מוסע ברכב הפרטי, אתה גם חורץ את גורלו.

<קובי פלג: כן.

<קובי פלג: ללא כחל וסרק.

<יעקב אדלר: סיכום.

<קובי פלג: כמעט סיכום.

<יעקב אדלר: לא.

<יעקב אדלר: סיכום.

<קובי פלג: תכניות התערבות צריכות להיות ממוקדות.

<קובי פלג: עשיתי לכם את זה מאוד מהיר, לתוך המגזר הערבי.

<קובי פלג: עשרים ישובים ערבים, כולל המעורבים שהם חמישה, שווים ל-35 אחוזים מכלל הפצועים המאושפזים מתאונות דרכים, במגזר הערבי בלבד.

<קובי פלג: הווה אומר תשקיעו בתוך 15-20 ישובים ערביים, אתם מורידים 35 אחוזים מכלל הפצועים המאושפזים.

<קובי פלג: הווה אומר, אל תעבדו רחב אלא תעבדו ממוקד.

<קובי פלג: סופי שבוע, עד גיל 14, גילאי 15 עד 29, נהגים ללא קסדות, אתה סוגר כמעט את כל האוכלוסייה.

<קובי פלג: תעבדו ממוקד.

<קובי פלג: דבר אחרון.

<קובי פלג: זאת כנראה הפעם האחרונה שאני אוכל לתת לכם נתונים כי הרשות הפסיקה לממן כך שגם יותר לא יהיו לכם נתונים.

<יעקב אדלר: בדרך כלל אומרים שהדבר האחרון שאדם רוצה להגיד הוא הדבר הראשון אלא שהוא שם אותו בסוף.

<יעקב אדלר: אתם יודעים על העניין?

<גיורא רום: לא.

<גיורא רום: זה דבר שאנחנו מטפלים בו.

<גיורא רום: יש סוגיה של נתונים של כל הנמענים של הנתונים, מי צריך לממן את זה, מערכת היחסים בין גרטנר, בין הלמ"ס, בין משרד הבריאות, בין הרשות.

<גיורא רום: הרשות היא לא הנמען היחיד.

<גיורא רום: זה נושא שהעלינו אותו בפני ועדת המנכ"לים בעדיפות מאוד גבוהה והוא גם קיבל שם ביטוי לפחות בטיוטה של הצעת המחליטים, כל הנושא של המימון של גרטנר.

<גיורא רום: אנחנו הקטנו את המימון בכשלושים אחוזים או משהו כזה, אני לא זוכר בדיוק את המספר, מ-1.4 ל-900 אלף.

<גיורא רום: יכול להיות שאני לא מדייק.

<קובי פלג: אני יודע שמ-1.6 לאפס.

<יעקב אדלר: לא נקיים כרגע את הדיון הזה, אבל סתם כדי שאני אבין.

<יעקב אדלר: איך זה עבד עד היום?

<יעקב אדלר: הם עבדו עבורכם?

<גיורא רום: עד היום זה עבד בשיטה שהרשות הייתה מעבירה כספים לכל העולם.

<יעקב אדלר: זה אני יודע.

<גיורא רום: בנושא הזה אנחנו הורדנו את זה נדמה לי ל-900 אלף.

<גיורא רום: אני לא מכיר את המספר אפס.

<גיורא רום: אני לא יודע איפה זה עומד.

<גיורא רום: אני מוכן שזה ייבדק.

<קובי פלג: אני אומר לך את זה בוודאות.

<גיורא רום: המנכ"לית תבדוק את זה.

<גיורא רום: בלי להיכנס, זה לגמרי תת נושא, אבל פרופסור פלג מוביל תפיסה שהרשות שותפה לה לחלוטין, לשנות את הדרך בה מסווגים פצועים מתאונות דרכים ולאמץ את הגישה של האיחוד האירופאי, של ה-OECD, שנקרא מייז 3.

<גיורא רום: אנחנו מאוד תומכים בזה.

<גיורא רום: יש לנו נקודה קשה או יש לנו פינה קשה עם הלמ"ס ואם יש משהו טוב, אני לא יודע כמה דברים טובים ועדת המנכ"לים יכולה לעשות, זה אחד הדברים היא יכולה לעשות.

מוחמד ברכה: זה קשור לחברות הביטוח?

<גיורא רום: חברות הביטוח משתמשות בנתונים של מכון גרטנר.

<יעקב אדלר: אני לא רוצה להיכנס לזה.

<קובי פלג: אתה לא רוצה מפני שזה עובד לפי כסף ומי שהייתה לה פציעה קלה אבל יש לה עכשיו צלקת בפנים, היא תקבל חצי מיליון שקלים כי היא הייתה דוגמנית קודם לכן.

<קובי פלג: אתה לא רוצה לעבוד לפי זה.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: אני לא מבקש.

מוחמד ברכה: רק שאלתי.

<קובי פלג: נקודה מצוינת שהעלית קודם וגם גיורא העלה אותה.

<קובי פלג: גיורא אמר ש-15 עד 24 במגזר הערבי הוא פי עשר מאשר במגזר היהודי וזה נכון.

<קובי פלג: כנראה שאחת הסיבות, ואתה נגעת בזה, היא שהנסועה בגילאים האלה במגזר הערבי היא הרבה יותר גבוהה כי במגזר היהודי יש שלוש-ארבע שנים של צבא שאז חלק גדול לא נוהגים כמעט, חוץ מאשר בסופי שבוע.

<קובי פלג: אצלכם אלה הגילאים שנוסעים הרבה למקומות עבודה.

<קובי פלג: זאת אומרת, אם זה היה נבדק פר נסועה.

מוחמד ברכה: זה גיל מסוכן.

<קובי פלג: כן.

<קובי פלג: אין ספק.

<יעקב אדלר: תודה רבה על הנתונים.

<יעקב אדלר: משרד החינוך.

<יעקב אדלר: לאחר מכן סמנכ"לית ארגון בטרם.

<מקס אבירם: בהקשר הזה של משרד החינוך והפעילות.

<יעקב אדלר: תתמקד בקטע של מה משתנה.

<יעקב אדלר: אנחנו יודעים שנעשית פעילות אבל עכשיו בוא נמקד אותה לשנים.

<מקס אבירם: יש שני אלמנטים שאני רוצה לדבר עליהם עכשיו שהולכים לשנות את התמונה מבחינתנו בהיבט הזה של הפעילות הממוקדת והמורחבת שאנחנו הולכים לעשות בכלל המערכת וגם כמובן בחברה הערבית.

<מקס אבירם: אלמנט אחד הוא שלשמחתי, באמת לשמחתי ומצדי שזה יירשם בפרוטוקול, סוף סוף מגיע מנכ"ל למשרד החינוך שיגביר, והוא כבר הצהיר זאת וזה כבר נכנס לתוך התכנית האסטרטגית שלנו, וירחיב את הפעילות בנושא של חינוך לבטיחות בדרכים מגני הילדים ועד סוף התיכון.

<מקס אבירם: בשלב הראשון יש כמה תכניות פורמליות שפועלות במערכת החינוך.

<מקס אבירם: בכיתה א' ו-ב' יש תכנית אחת שנקראת ללמוד תנועה, בכיתה ה' יש תכנית שנקראת עצמאים בשטח ובכיתה י' יש תכנית של החינוך התעבורתי.

<מקס אבירם: אנחנו מתמקדים בשנה וחצי או בשנתיים הקרובות בהרחבת הפעילות עד למאה אחוזים של תלמידים בכיתות ה' ובכיתות י' שילמדו את התכניות האלה, עם הבדיקה של הסיפור שאנחנו עוד נמצאים בתוכה, של בחינת התיאוריה בסוף כיתה י'.

<יעקב אדלר: זה הפיילוט עליו דיברתם באחת הישיבות.

<מקס אבירם: כן.

<מקס אבירם: אנחנו בסיום הבדיקה של האמצעים הטכנולוגיים כי הרי למשרד הרישוי יש תנאי סף לקיום בחינת התיאוריה.

<מקס אבירם: הם החליטו להגדיר את משרד החינוך כספק שלישי של בחינות התיאוריה ואנחנו בודקים את ההיתכנות הטכנולוגית של איך עושים את זה באמת בפועל בבתי הספר.

<יעקב אדלר: מתי להערכתך הפיילוט הזה יסתיים?

<מקס אבירם: אנחנו נמצאים ממש לקראת הסיום של הבדיקה הזאת.

<מקס אבירם: אצלי כאן בצרור המפתחות יש מה שנקרא טוקן שמאפשר לי להתחבר למערכת השאלון של רשות הרישוי.

<מקס אבירם: אנחנו בודקים כי צריך להבין שהבעיה היא שאם עד היום יש שני זכיינים שמקיימים את בחינת התיאוריה במקומות מאוד מאוד ספציפיים והם On going 24 שעות יכולים לפתוח את המקום הזה, והקהל מגיע כדי להיבחן, אנחנו בעצם צריכים לפתוח עכשיו סדר גודל, בהרחבה הכללית, של 1,200 מקומות כאלה.

<מקס אבירם: בכל בית ספר אנחנו צריכים לאפשר לתלמידים להיבחן ואנחנו בודקים את כל ההשלכות בעניין הזה כדי להסדיר את זה.

<מקס אבירם: אני מאוד מקווה שעד סוף שנה הזאת גם נצליח לעשות איזשהו פיילוט בסיפור הזה כי יש כוונה מאוד מאוד ברורה של מנכ"ל המשרד לשלב את בחינת התיאוריה כחלק אינטגרלי של תכנית החינוך התעבורתי בכיתות י'.

<מקס אבירם: התכנית תיצור גם איזושהי אטרקטיביות, גם איזושהי מחויבות של למידה.

<מקס אבירם: בכל מקרה, בשנה הבאה החברה הערבית, כל בתי הספר העל יסודיים ילמדו את תכנית החינוך התעבורתי כחלק אינטגרלי של לימודים בכיתות י'.

<מקס אבירם: יש עוד נקודה אחת שחשוב לי מאוד לומר אותה כאן.

<מקס אבירם: הממונה הארצי של החינוך לבטיחות בדרכים במגזר הערבי מר יוסף אבו מוך זכרונו לברכה נפטר בפברואר האחרון ואנחנו מתארגנים עכשיו לאיזושהי התהוות ארגונית אחרת של איך אנחנו מתמודדים עם הסיפור הזה של ההטמעה של החינוך לבטיחות בדרכים במגזר הערבי, כולל בדרום, בצפון וכן הלאה.

<מקס אבירם: אנחנו בונים את זה.

<מקס אבירם: אני מניח שבתחילת השנה הקרובה תהיה לנו תבנית ארגונית אחרת אבל צריך להבין שאנחנו בהלם מזה.

<מקס אבירם: צריך להבין שהוא אדם שהיה אתנו לאורך המון שנים.

<מקס אבירם: עוד כשאני הגעתי כמפקח ארצי בשנת 1992, הוא כבר היה שם.

<יעקב אדלר: אולי זאת הזדמנות לנסות לשכלל.

<מקס אבירם: כמובן.

<גיורא רום: התכנית למגזר הערבי, לבתי הספר הערביים, היא תכנית שכתובה בערבית, בתפיסה ערבית ובתרבות ערבית או שהיא תרגום של התכנית היהודית?

<מקס אבירם: היא תכנית שנכתבה בזמנו.

<מקס אבירם: צריך להבין שכל התכניות שלנו הן תכניות שפועלות כבר למעלה משני עשורים.

<מקס אבירם: אנחנו נמצאים עכשיו בחלק מהתכניות בשדרוג של התכנית ואנחנו משנים את התפיסה.

<מקס אבירם: התפיסה היא תפיסה לא של תרגום מילה במילה אלא כמובן התייחסות לתרבות.

<גיורא רום: אז יש לכם כבר תכניות שכתובות במקור בערבית ולא מתורגמות?

<מקס אבירם: כן.

<מקס אבירם: אנחנו עכשיו, לאור העובדה שאנחנו משדרגים כאשר למשל תכנית עצמאים בשטח בכיתות ה' עוברת שדרוג והולכת להיות מתוקשבת.

<מקס אבירם: כמובן שיש התייחסות להיבט, לא של התרגום מילולית אלא התייחסות לתרבות ולמרכיבים.

<יעקב אדלר: האם בתוך הצוות שמכין את התכניות הללו יושבים אנשי חינוך ופדגוגיה של המגזר הערבי?

<מקס אבירם: כן.

<מקס אבירם: בפירוש.

<מקס אבירם: כן.

<מקס אבירם: יש לנו גם צוות, כל צוות ההנחיה שלנו הוא צוות שהוא בא מהחברה הערבית.

<מקס אבירם: הוא לא בא ממקום אחר.

<מקס אבירם: הוא מביא אתו את התרבות.

מוחמד ברכה: אלה תכניות שאתם אמורים להנחיל לתלמידים?

<מקס אבירם: כן.

<יעקב אדלר: כן.

<יעקב אדלר: על זה הוא דיבר.

מוחמד ברכה: אז צריך הכשרת מורים.

<מקס אבירם: כמובן.

<מקס אבירם: אנחנו עושים גם הכשרות מורים.

<מקס אבירם: אני יכול להראות לכם נתונים.

<מקס אבירם: אנחנו עושים הכשרות מורים.

<מקס אבירם: צריך להבין שתמונת המראה של מה שקורה באוכלוסייה הכללית היא בחלקה באופן ודאי קורית גם בחברה הערבית באופן יחסי.

<מקס אבירם: זאת לא איזושהי סיטואציה בה אנחנו עוסקים רק במגזר הכללי ולא עוסקים במגזר הערבי.

<יעקב אדלר: ברור.

<יעקב אדלר: אגב, אפרופו מכל הכיוונים, אנחנו נתנו למנכ"ל המשרד להיכנס לעבודתו אבל אתה כבר יכול להודיע לו, ואנחנו נתאם בזמן הקרוב, שנקיים דיון מסודר על הנושא הזה.

מוחמד ברכה: אם לא, זה לא יתקדם.

<יעקב אדלר: אתה אומר שאם לא הוא, אף אחד לא.

<מקס אבירם: אני יכול לומר לכם שבחודשיים האלה שהוא נמצא במשרד, בפירוש העניין מודגש.

<מקס אבירם: אני רוצה ברשותכם לומר עוד דבר אחד.

<מקס אבירם: האגף שלי עוסק לא רק בבטיחות בדרכים אלא גם בבטיחות ילדים בכלל.

<מקס אבירם: בשבוע הבא, כמו בכל שנה בשנתיים האחרונות, יחד עם ארגון בטרם, יחד עם גלית ועוד גופים אחרים, יחד עם הרשות הלאומית אנחנו הולכים לקיים בשבוע הבא שבוע בינלאומי לבטיחות הילד והולכות להיות פעילויות ממוקדות בנושא של בטיחות בכיתה, בטיחות בבית ובטיחות בדרכים.

<מקס אבירם: הפקנו סרטים של אקדמי ברשת ויש מועדים בהם הולכים להיות מוקרנים גם לתלמידים וגם להורים.

<מקס אבירם: אני מקווה מאוד שאנחנו בכיוון מאוד מאוד חיובי.

<יעקב אדלר: אני חושב כך.

<יעקב אדלר: אני רוצה לסכם את השנה האחרונה, בה העלינו אתכם על הרמפה בעניין הזה.

<יעקב אדלר: אני חושב שבאמת מתחיל שינוי.

<יעקב אדלר: בוודאי שכניסתו של שמואל אבואב רק תוסיף לזה הרבה הרבה תאוצה אבל אני חושב שפתיחה מחדש של תכניות היא חשובה.

<יעקב אדלר: מה שקרה כל הזמן בנושא חינוך, זה היה הוויכוח אם תהיה בגרות או לא.

<יעקב אדלר: כל היום התווכחו לגבי העניין הזה ולא קרה כלום.

<יעקב אדלר: אז לבגרות זה לא ייכנס אבל נעקוב אחרי אותו פיילוט כדי לראות שהוא מתחיל ושהוא פועל וגם פריש-מיש מחדש של העבודה של עשרים השנים האחרונות כדי להתאים אותה לימים אלה.

<יעקב אדלר: סמנכ"לית בטרם, גלית גלעד, בבקשה.

<גלית גלעד: תודה רבה.

<גלית גלעד: אני סמנכ"לית ארגון בטרם.

<יעקב אדלר: רק לקצר.

<גלית גלעד: אני אומר את הדברים בצמצום מכיוון שכולם דיברו יפה ואין לי אלא להוריד את הכובע ולומר בהצלחה.

<גלית גלעד: אני מייצגת את הילדים.

<גלית גלעד: 12 ילדים מהחברה הערבית נהרגו בדרכים מתחילת השנה.

<גלית גלעד: הם חלק מ-28 ילדים בחברה הערבית שנהרגו מתחילת השנה.

<גלית גלעד: אלה ילדים חסרי ישע, ילדים שאסור שימותו ושימשיכו למות.

<גלית גלעד: כבוד היושב ראש, אתה ביקשת לראות תוצאות וירידה עוד השנה.

<גלית גלעד: לצערי הרב אני רוצה לאכזב אותך.

<גלית גלעד: פעילות כזאת לא משפיעה בשנה.

<גלית גלעד: צריך לפחות שלוש שנים כדי שהנושא הרציף והעקבי ישפיע ואין כמונו, אנחנו ארגון בטרם עובדים 21 שנים וקיבלנו השנה פרס יושב ראש הכנסת לפעילות בנושא דריסה לאחור.

<גלית גלעד: מממוצע של 15 ילדים הרוגים בשנה ירדנו לשישה, לחמישה.

<גלית גלעד: הפעילות הזאת צריכה להמשיך יחד עם הרשות הלאומית כמו שעשינו עד היום, יד ביד.

<גלית גלעד: רק פעילות רציפה הוליסטית של כל הגופים שיושבים כאן, אבל לא לשנה ולא עד הבחירות אלא באופן עקבי, פעילות תלת שנתית, חמש שנתית, זאת הפעילות שתביא לתוצאה ואנחנו יכולים לתת לכם את הניסיון שלנו.

<גלית גלעד: אני רוצה לומר מילה אחת.

<גלית גלעד: יש לנו החלטות ממשלה, מיליארדי שקלים שמושקעים בחברה הערבית, ביניהם למשל החברה הבדואית.

<גלית גלעד: לא נתנו היום דגש מספיק על החברה הבדואית.

<גלית גלעד: שם הילדים נפגעים כל יום.

<גלית גלעד: הייתי מבקשת מהוועדה לבדוק מול משרד החקלאות, שהוא אחראי על התכלול של התכנית הזאת, איך הנושא הזה של היפגעות ילדים בדגש על דריסה לאחור יקבל ביטוי ולא רק להקצות איזשהו משאב דרך משרד הבריאות אלא לשים על זה דגש.

<גלית גלעד: אנחנו בשנת 2018 כבר מפסיקים פעילות של שלוש שנים ברשויות הבדואיות.

<גלית גלעד: ישב כאן סלמאןן שהוא שותף שלנו.

<גלית גלעד: טלאל אלקרנווי, ראש העיר רהט, הוא שותף אמיץ לנושא והוא הבין על בשרו לצערי כמה הנושא הזה חשוב.

<גלית גלעד: אני מבקשת מהוועדה לבדוק מול המשרדים היכן התכנית הזאת.

<גלית גלעד: החלטת הממשלה החשובה הזאת משפיעה על הילדים.

<גלית גלעד: אני מבקשת לעשות את המעקב.

<גלית גלעד: תודה רבה.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: נציג משרד הפנים, יעקב סלמה, ראש אגף עדות.

<יעקוב סלאמה: אני מנהל אגף עדות לא יהודיות במשרד הפנים.

<יעקוב סלאמה: אנחנו שותפים מלאים עם הרשות לבטיחות בדרכים.

<יעקוב סלאמה: רתמנו את אנשי הדת לפעילות הסברה בנושא הזה של תאונות דרכים ואנחנו עושים אתם עכשיו השתלמות, לאנשי הדת, כדי שיתמקצעו בתחום הזה ויוכלו לעשות הסברה בעיקר בקרב בני נוער ובתוך בתי הספר.

<יעקוב סלאמה: אם כן, אנחנו עובדים אתם באופן מלא.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: מר יחיאל מונטג, מנכ"ל עמותת עיניים בדרכים.

<יחיאל מונטג: בוקר טוב.

<יחיאל מונטג: תודה רבה אדוני היושב ראש.

<יחיאל מונטג: אני אקריא את דבריי והם יהיו קצרים ולעניין.

<יחיאל מונטג: ראשית, אני מבקש לציין שקיים שיתוף פעולה טוב עם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

<יחיאל מונטג: אנחנו מאוד מקווים ושואפים להעמקת הקשר, במיוחד עם מיזמי נשק וסע בכל הארץ ממטולה ועד אילת, אבל בחברה הערבית במיוחד.

<יחיאל מונטג: ממש לפני הישיבה קיבלתי הזמנה מיושב ראש ועד 16 הישובים הדרוזים וב-15 למאי מתקיימת מצגת לכל הוועדים.

<יחיאל מונטג: אני כמובן מזמין את נציגי הרשות שהם לא רק שותפים אלא שותפים בכירים ומובילים בנושא.

<יחיאל מונטג: המשנה למנכ"לית, מר צביקה דן, וגם דני רביד שהוא מנהל אזור, נחשפו למיזם נשק וסע.

<יחיאל מונטג: בערבית זה נקרא קאבל וסעפר, ואני מקווה שביטאתי את זה נכון.

<יחיאל מונטג: המיזם נותן מענה בפן הבטיחותי, תשתיתי וחינוכי.

<יחיאל מונטג: אדוני היושב ראש, אתה ציינת שהשינוי צריך לבוא מבית ומחוץ.

<יחיאל מונטג: אתה צודק.

<יחיאל מונטג: אנחנו לגמרי אתך.

<יחיאל מונטג: יושב כאן עורך דין אשרף עיסא שהצטרף אלינו לעמותה והוא פועל מבית.

<אשרף עיסא: אני כאן על תקן של אזרח ולא על תקן של ועדה או משהו כזה.

<אשרף עיסא: אני רוצה להביע את עמדתי האישית.

<אשרף עיסא: לאור הדלות במשאבים שאנחנו סובלים ממנה, החלטנו לקום ולעשות מעשה.

<אשרף עיסא: פנינו במו עצמנו לעמותת עיניים בדרכים כדי לאמץ את המיזם של נשק וסע, מיזם אשר הוכיח את עצמו מעל ומעבר וצמצם משמעותית את הסיכון לקרות אירוע של תאונות דרכים, במיוחד בסביבת בתי הספר.

<אשרף עיסא: המיזם בעצמו הוכיח את עצמו מעל ומעבר והוא פועל בראש ובראשונה לבטיחות הילדים ואני מקווה שראשי העיריות ילכו בעקבות המיזם הזה ויאמצו אותו.

<יעקב אדלר: יש רשות ערבית בה זה כבר התחיל?

<יחיאל מונטג: בכמה רשויות, כמו טירה וטייבה.

<אשרף עיסא: יש בכמה ישובים אבל לזה מיזם שאני מעדיף שיהיה פטרנליזם בעניין הזה.

<אשרף עיסא: לאכוף על ראשי המועצות לאמץ את המיזם הזה, מפני שהוא בראש וראשונה לטובת הילדים שלנו.

<יעקב אדלר: אתה יודע איך אתה אוכף ראשי רשויות.

<יעקב אדלר: אתה מאתגר אותם.

<יעקב אדלר: עושה תחרות, אומר שההוא לידו התחיל את זה וההוא לא.

<יחיאל מונטג: מה שאמרת, בשותפות עם הרשות הלאומית.

<יעקב אדלר: בהחלט.

<אשרף עיסא: השאלה הראשונה שמתבקשת עת אנחנו יושבים ומתאמים פגישה עם ראשי המועצות היא כמה זה עולה להם.

<אשרף עיסא: מכאן נוצרת הבעיה.

<אשרף עיסא: אנחנו מדברים על עלויות שהן סכומים מאוד קטנים.

<אשרף עיסא: המיזם הזה לכל בית ספר יכול להגיע ל-3,000 שקלים.

<אשרף עיסא: אנחנו במו ידינו גייסנו את הכספים האלה.

<יעקב אדלר: כן, אבל זה חד פעמי.

<אשרף עיסא: זה חד פעמי.

<יעקב אדלר: זה חד פעמי.

<יעקב אדלר: זאת תשתית.

<יעקב אדלר: עושים איזשהו סידור בכניסה לבית הספר.

<יעקב אדלר: אני מעריך שאין כמעט אף רשות מקומית שאין לה את הכסף הזה.

<יעקב אדלר: אם יש רשות מקומית שבאמת תרצה מאוד את הפרויקט והוא מוכר באותם הדברים של בטיחות שהם מהווים את אחד הדגשים במשרד התחבורה, זה הנושא הזה של סביבת בתי הספר.

<רשרש עמאר: נושא הבטיחות בכניסה לבתי הספר, זה עם המצ'ינג של עשרה אחוזים.

<יעקב אדלר: אין רשות שלא מקבלת את זה.

<יעקב אדלר: השאלה לאן זה הולך.

<אשרף עיסא: בעניין הזה אני רוצה להוסיף.

<אשרף עיסא: ככל שאנחנו מתייחסים למגזר הערבי, אם אנחנו מתקרבים לסביבת בית הספר במגזר הערבי, אנחנו רואים שהכביש מתרחב וזה נותן אופציה לנהגים להאיץ את מהירות הנסיעה שלהם.

<אשרף עיסא: התשתית סובלת מליקוי ממש משמעותי אצלנו במגזר הערבי, במיוחד כשאנחנו מתקרבים לסביבת בתי הספר.

<אשרף עיסא: במקום שהכביש ילך ויהיה צר, הוא מתרחב.

<אשרף עיסא: זה משהו שצריך לקחת לתשומת לב הוועדה.

<יעקב אדלר: תודה רבה ושיהיה לך בהצלחה.

<יעקב אדלר: זה חכם מאוד מה שעשית, יושב ראש העמותה.

<יחיאל מונטג: תודה רבה.

<יעקב אדלר: כשאתה מביא מישהו מהמגזר, הוא יודע להתאים את התכנית הזאת למגזר ולא רק לתרגם אותה ב-גוגל ונקווה שיהיו לזה תוצאות טובות.

<יעקב אדלר: נציג הרשות לפיתוח כלכלי של המשרד לשוויון חברתי.

<אמיר וייס: ראש אגף מדיניות ממשלתית.

<אמיר וייס: אני יודע שכולם כאן עייפים ואני אתייחס ממש בקצרה וטלגרפית.

<אמיר וייס: אנחנו אחראים על יישום החלטה 922.

<אמיר וייס: במסגרת ההחלטה הוחלט גם על הקצאה תקציבית וגם על שינוי מנגנוני הקצאה בתוך משרדי הממשלה לטובת תקציבים למגזר הערבי, שזה משהו חדש שלא היה קיים בעבר.

<אמיר וייס: ברגע שעושים שינויים במנגנוני הקצאה ומקצים את החלק היחסי לאוכלוסייה הערבית, זה משהו שנכנס ורץ קדימה.

<אמיר וייס: מבחינת הרשות לבטיחות בדרכים, בהחלטה כתוב שכעשרים אחוזים מהתקציב שלה אמור להיות מוקצה לטובת האוכלוסייה הערבית כאשר בפועל כבר היום בתקציבים שלה לנושא הסברה וכולי אנחנו מדברים על מעל ארבעים אחוזים.

<אמיר וייס: לנושא של הסברה.

<יעקב אדלר: הוא מדבר על הגדלת תקציב.

<יעקב אדלר: אתה הרגשת את זה?

<אמיר וייס: אני מדבר על כמה הרשות לבטיחות בדרכים מקצה לטובת הסברה שהיא עושה בחברה הערבית.

<אמיר וייס: בנוסף, כדי להגדיל את שיתופי הפעולה, אנחנו גם אחראים על ועדת ההיגוי של כל המנכ"לים.

<אמיר וייס: בפעם הבאה הרשות לבטיחות בדרכים תבוא ותציג בפני כלל הוועדה את התכנית שהוצגה כאן.

<אמיר וייס: לא דובר על שיתופי פעולה עם משרד החינוך והמשרד לביטחון פנים.

<יעקב אדלר: זאת לא הוועדה שמונתה על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

<יעקב אדלר: אתה מדבר על ועדה אחרת.

<אמיר וייס: זאת ועדה אחרת.

<אמיר וייס: אמנם עד לאחרונה אנחנו היינו במשרד ראש הממשלה ובחודשים האחרונים עברנו למשרד לשוויון חברתי אבל זה משהו אחר.

<אמיר וייס: כמו שאמרתי, המטרה של ההצגה הזאת היא להגביר את שיתופי הפעולה.

<אמיר וייס: החל מחודש מרץ המטרה היא להגביר את שיתופי הפעולה ולבקשת הרשות התחלנו שיתוף פעולה שהוא כולל גם נושא של חינוך בלתי פורמלי, הגברת תקציבים וכולי.

<אמיר וייס: כבר נקבעה פגישה עם אנשי משרד החינוך בתחילת חודש יוני.

<אמיר וייס: בנוסף יש לנו מפגשים שוטפים עם אנשי המשטרה ומשרד התחבורה להוספת תקציבים לישובים בסיכון שאכרם הציג במצגת כדי לראות איך אפשר לעשות הסטת תקציבים.

<אמיר וייס: חשוב לי להדגיש שבהחלטה 922 תקציבי התחבורה – ורשרש דיבר על תקציבים – ההחלטה מדברת על נושא של סגירת פערים גם בתחום הבטיחות בדרכים וגם בתחום של שיפור תשתיות עירוניות בתוך הישובים הערביים.

<אמיר וייס: לכן בשנים הקרובות הקצאת התקציבים מתקציבי משרד התחבורה היא לא על פי היקפם באוכלוסייה, כעשרים אחוזים, אלא מעל לארבעים אחוזים במטרה לצמצם פערים ולהשוות.

<אמיר וייס: הדבר האחרון.

<אמיר וייס: עלה כאן הנושא של חניות למשאיות ותקצובם.

<אמיר וייס: במסגרת החלטה 922, במסגרת תקציבי פיתוח שהישובים הערבים מקבלים, סדר גודל של כ-800 מיליון שקלים לטובת תקציבי פיתוח ותקציבי פיתוח נוספים וחדשים שהרשויות הערביות מקבלות, יש שם כל מיני מיזמים שאמורים להביא לפיתוח כלכלי בישובים.

<אמיר וייס: במסגרת אותה הקצאה אנחנו גם מעודדים – וגם דיברנו על כך עם ראשי הרשויות וראשי הרשויות אמורים להגיש כל מיני פרויקטים בהם הם רוצים לעסוק ולהביא לפיתוח כלכלי של הישובים.

<אמיר וייס: יש ועדה שלנו, ועדה משותפת עם משרד הפנים, ושם גם יצא נוהל מסודר לראשי הרשויות כך שהם יכולים להגיש בקשות גם בתחום של חניות למשאיות וכולי ולהיענות בחיוב בתקצוב הנושא הזה.

<יעקב אדלר: תודה.

<יעקב אדלר: כשאתה רוצה לפתח כלכלית ואתה מביא אנשים לנסות להשקיע במקומות מסוימים, אם הם נכנסים לתוך מקום שבו מסתובבות משאיות וכולי, זה לא כל כך מושך.

<אמיר וייס: לכן זה נושא מאוד חשוב.

<יעקב אדלר: תודה.

<יעקב אדלר: סלמאן אלקרינאוי, ממונה בטיחות בעיריית רהט.

<סלמאן אלקרינאוי: אני מנהל מטה הבטיחות ורכז תחבורה ציבורית בעיריית רהט.

<סלמאן אלקרינאוי: בישיבה הזאת אני נציג ראש העיר, טלאל אלקרינאוי.

<סלמאן אלקרינאוי: אני נמצא בתפקיד הזה מאז שנת 2007, מאז הוקמה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, כך שאני מכיר כל תג וכל נקודה ברשות.

<סלמאן אלקרינאוי: תמיד דגלתי באחריות הורית על הילדים ואני דוגל בה גם כיום, לפני ההסברה ולפני השילוט.

<סלמאן אלקרינאוי: אנחנו ברהט עובדים עם ארגון בטרם, בשיתוף פעולה מלא ומתמיד ואני רוצה להודות להם על העבודה היפה שהם עושים במגזר הערבי בדרום.

<סלמאן אלקרינאוי: אני רוצה לומר שמזה כארבע שנים, מלבד התחבורה הציבורית ומלבד ההרחבה בתשתיות החדשות, לא קיבלנו תקציב לשום תשתית, לא לסימון, לא למעקות, לא לכבישים שנהרסו וגם לא לבורות שנפערו.

<סלמאן אלקרינאוי: אני רוצה להגיד לרשות שתקציב מטה הבטיחות לחינוך והפעילות בשטח, 91 אלף שקלים לשנה.

<סלמאן אלקרינאוי: אנחנו חמישים אלף תושבים.

<סלמאן אלקרינאוי: חלק את הסכום הזה ותראה שתושב מקבל 1.80 שקל לשנה וזה על תשתיות, על הסברה, על שילוט ועל סימון בכבישים.

<סלמאן אלקרינאוי: כל שנה אנחנו מקבלים מנה אחת שנקראת לסימון, תמרור ותשתיות בסך 142 אלף שקלים עם המצ'ינג שהוא עשרה אחוזים לעירייה.

<סלמאן אלקרינאוי: מה אפשר לצבוע כאשר יש לי 27 בתי ספר, כאשר יש לי כבישים מעל עשרה קילומטרים, רק כבישים ראשיים ולא פנימיים?

<סלמאן אלקרינאוי: מה אפשר לצבוע עם הכסף הזה?

<סלמאן אלקרינאוי: מה אפשר לעשות עם הכסף הזה?

<סלמאן אלקרינאוי: שום דבר.

<סלמאן אלקרינאוי: אני חושב שצריך לצבוע בישוב נורמלי שלוש פעמים בשנה.

<סלמאן אלקרינאוי: כל ארבעה חודשים צריך לעשות סימון כבישים חדש ופסי האטה לתחבורה הציבורית בישוב, ואם לא צובעים – הנהג נכנס בזה ושובר חלק מסוים ברכב.

<סלמאן אלקרינאוי: מזה כשלוש שנים משטרת ישראל לא נכנסה לישוב הערבי בדרום ולא עשו משמרות זה"ב בגלל מחסור בשוטר שיסביר לתלמידים איך לחצות את הכביש.

<סלמאן אלקרינאוי: אתם באים בטענה ואומרים שבמגזר הערבי מספר התאונות עולה.

<סלמאן אלקרינאוי: בטח שיעלו.

<סלמאן אלקרינאוי: אם הילד לא קיבל הדרכה איך לעבור את הכביש במשך ארבע שנים, איך הוא לא ימות?

<סלמאן אלקרינאוי: איך הוא לא ייהרג בכביש?

<סלמאן אלקרינאוי: אני בעד אכיפה אבל אני גם בעד הסברה מתמשכת ולא בשלבים, לא פעם בשנה ולא פעמיים בשנה.

<סלמאן אלקרינאוי: האכיפה המשטרתית היא מבצעית.

<סלמאן אלקרינאוי: אני הייתי איש משטרה במשך 12 שנים.

<סלמאן אלקרינאוי: לא יכול להיות שאני בא פעם בשנה או פעמיים בשנה לישוב שיש בו מעל 10,000 נהגים ואולי אלפיים נוהגים ללא רישיון.

<סלמאן אלקרינאוי: הוונדליזם אצלנו בישוב, במגזר הערבי, קיים.

<סלמאן אלקרינאוי: המבצע מתחיל במגזר הערבי בשעה 8:00 ומסתיים בשעה 10:00-10:30 בבוקר.

<סלמאן אלקרינאוי: רק נכנס המבצע, באמצעות הווטסאפ כולם יודעים וכולם מודעים לכך שיש מבצע בישוב הערבי.

<סלמאן אלקרינאוי: לא יכול להיות מצב כזה.

<סלמאן אלקרינאוי: באמת, אני קורא למשטרת ישראל, אנא מכם, אתם רוצים שלא יהיו תאונות, אתם רוצים לעשות אכיפה, איך אני יכול לעשות אכיפה בישוב כשלא רואים את הסימון על הכביש?

<סלמאן אלקרינאוי: לא רואים את הסימון בכבישים.

<סלמאן אלקרינאוי: אין בכלל תמרור בישובים.

<סלמאן אלקרינאוי: בטח שאנחנו נעלה על חמישים אחוזים ועל שישים אחוזים, אפילו על שמונים אחוזים מהתאונות במדינת ישראל כאשר המגזר הערבי כולו מהווה עשרים אחוזים במדינת ישראל.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: משרד האוצר ולאחר מכן דן קדרון, נכים למען נכים.

<אלי מורגנשטרן: רפרנט תחבורה באגף התקציבים, משרד האוצר.

<אלי מורגנשטרן: אני אנסה לתת איזושהי סקירה כללית אלא אם כן כבוד היושב ראש יבקש התייחסות לנושא ספציפי.

<אלי מורגנשטרן: בהחלטת ממשלה 922 הוחלט על הקצאה של 220 מיליון שקלים לטיפול שנתי בכבישים ביישובי מיעוטים.

<אלי מורגנשטרן: כפי שתיאר רשרש לפני כן, יש רמת ביצוע מאוד גבוהה בפרויקטים האלה והם נעשים לשביעות רצון הממשלה.

<יעקב אדלר: חלק מהסיבה הוא כי המדינה עושה את זה ישירות מול חברה מבצעת.

<יעקב אדלר: זה אני אומר בקול רם לראשי הרשויות הלא ערביות, שם יש ניצול יחסית גרוע.

<אלי מורגנשטרן: תלוי בסוג הפרויקטים.

<אלי מורגנשטרן: זה מאוד חשוב להבין את הניואנס הזה.

<אלי מורגנשטרן: באופן עקרוני הממשלה לא אמורה לבצע פרויקטים בתוך ישובים, לא בתוך ערים ולא בתוך ישובים והממשלה באמת לא מבצעת.

<אלי מורגנשטרן: מי שמבצע את הפרויקטים האלה, זה מי שמקים את השכונה והרשות היא זו שאחראית.

<אלי מורגנשטרן: אם רשות רוצה עוד פרויקט, עוד כביש, הרשות היא זו שצריכה להקים את זה.

<אלי מורגנשטרן: הממשלה לא עושה את זה באף מקום למעט בפרויקטים מאוד מאוד חריגים של תחבורה ציבורית או פרויקטים שהם בעיקר משרתים תנועה עוברת.

<אלי מורגנשטרן: אם נגיד יש כביש בתוך שכונה שמשרת את כל העיר או משרת הרבה תנועה בין עירונית, אז הממשלה מתערבת.

<יעקב אדלר: אתה לא מדבר על השיפורים הבטיחותיים אלא אתה מדבר כאן על פרויקטים.

<אלי מורגנשטרן: על פרויקטי פיתוח.

<יעקב אדלר: זה משהו אחר.

<יעקב אדלר: אני טעיתי.

<אלי מורגנשטרן: אלה לא פרויקטים של טיפול במוקד נקודתי.

<אלי מורגנשטרן: לכן זה באמת מאוד שונה.

<אלי מורגנשטרן: אני אציין, כדי לקבל את התחושה לגבי המספרים, שבכל הרשויות היהודיות בישראל, בסך הכול המדינה משתתפת ב-150 מיליון שקלים בשנה בכבישים עירוניים לעומת 220 מיליון שקלים בשנה ביישובי מיעוטים.

<אלי מורגנשטרן: זאת אומרת, אם נקבל את האחוזים באוכלוסייה, מדובר על סכומים גבוהים בהרבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה לגבי ה-220 מיליון השקלים האלה האם באו אליהם ואמרו להם 220 מיליון שקלים או שיש סקר מסוים, יש ראייה עתידית שאנחנו תוך מספר שנים נסגור את הפער הקיים, או סתם באנו ויש לנו רק 220 מיליון שקלים ואנחנו משקיעים אותם.

<יעקב אדלר: אתה יודע את התשובה.

<יעקב אדלר: למה אתה שואל?

<אלי מורגנשטרן: מאחר ולא אני כתבתי את ההחלטה, קשה לי לענות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ברור לי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בתשובה שלך אתה ממש חוזר על אותה שיטה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר.

<אלי מורגנשטרן: אני כן יכול להגיד שאנחנו עושים כל הזמן עבודה.

<יעקב אדלר: חאג', המספר הוא גדול.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בכל הישובים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מעל שישים ישובים.

<יעקב אדלר: כשאתה רואה את הפרופורציה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה יודע מה ההבדל?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אגיד לך פעם אחת ולתמיד כדי שתפנים את זה.

<יעקב אדלר: כי אין אגרות?

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, לא אגרות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו משלמים מאה אחוזים על הכביש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני משלם מאה אחוזים ואפילו יותר על עלות הכביש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההבדל הוא שבישובים היהודיים זאת אדמת מינהל שנותנת את המגרשים כולל פיתוח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אצלנו הרוב זאת אדמה פרטית שאנשים צריכים לשלם וזה כאשר יותר מחצי מהתושבים מתחת לקו העוני ולא יכולים לשלם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אתה רואה את הפרופורציה והגיע פעם אחת ולתמיד לסגור את הפער הזה.

<אלי מורגנשטרן: זאת בדיוק אותה נקודה.

<אלי מורגנשטרן: כשמוכרים אדמות מינהל, גובים את העלויות של סלילת הכביש ביחד עם מחיר הדירה.

<אלי מורגנשטרן: קרקעות פרטיות, למעשה אין מי שיממן את הכביש וזאת הבעיה.

<אלי מורגנשטרן: למרות זאת הממשלה החליטה לתקצב בסכום גבוה ובכל תקופה עושים בדיקה מחדש של הפרויקטים.

<אלי מורגנשטרן: בשנתיים האחרונות משרד התחבורה עשה פרויקט של איסוף פרויקטים ועבודה עם כל ראשי הרשויות במשך שנה וחצי.

<אלי מורגנשטרן: אנחנו בודקים ולא מפסיקים לבדוק איפה אפשר לשפר ואיך אפשר לעשות את זה יותר טוב.

<אלי מורגנשטרן: ברור שהפער הוא כל כך גדול.

<אלי מורגנשטרן: לדוגמה, פרויקט של נשק וסע יכול להיות פרויקט מדהים, אבל השאלה היא אם זה צריך להיות הפרויקט הראשון.

<אלי מורגנשטרן: לא עמדה השאלה להכריע בין שני פרויקטים כאלה.

<אלי מורגנשטרן: אני רק מביא את זה כדוגמה שכאשר מחליטים להשקיע בפרויקט מסוג אחד, זה בהכרח יבוא על חשבון פרויקט מסוג אחר והשאלה היא מהו הדחוף ביותר.

<אלי מורגנשטרן: מעבר להקצאה של המשאבים לפרויקטים בתוך הרשויות, יש הקצאה של 510 מיליון שקלים בתכנית החומש של נתיבי ישראל בפרויקטים חוצי ישובים.

<אלי מורגנשטרן: 510 מיליון שקלים אלה מצטרפים ל-200 מיליון שקלים שתוקצבו בשנתיים האחרונות למטרה הזאת כאשר למעשה זה מכסה כמעט את כל הישובים שיש בהם כביש בין עירוני שעובר בתוכם.

<אלי מורגנשטרן: כמעט לא נשארו פרויקטים שלא נכנסים בסל הזה.

<אלי מורגנשטרן: עדיין חסרים מאתיים מיליון שקלים כדי להגיע למאה אחוזים והנחינו, בשיתוף פעולה של משרד התחבורה עם אגף התקציבים באוצר, את נתיבי ישראל לעשות תכנון של כל הפרויקטים, אפילו שזה מעבר לתקציב שהוקצב לשם כך, כדי לוודא שהתקציב יצא.

<אלי מורגנשטרן: אם פרויקט אחד יידחה, ייכנס הפרויקט הבא ברשימת סדרי העדיפויות.

<אלי מורגנשטרן: מונה מנהל אגף פרויקטים בנתיבי ישראל ותפקידו לקדם את הפרויקטים ואני חושב שיש רמת ביצוע גבוהה לעומת רמתה בשנים קודמות.

<יעקב אדלר: כבר שיבחנו אותם כמה פעמים בוועדה על השנה וחצי האחרונות כאשר רמת הביצוע התחילה להיות הרבה יותר טובה והם שיפרו את עצמם באופן משמעותי.

<אלי מורגנשטרן: אפשר להגיד שבאופן כללי הממשלה מאוד מוכוונת לגשר על הפערים, לנסות – אני לא יודע אם להגיד את המלים לפנים משורת הדין כי זו החלטת ממשלה כמו כל החלטת ממשלה אחרת אבל החלטת הממשלה אומרת – כמה שיותר פרויקטים של תשתית ושיפור בכל רמת השירות שיש ביישובי המיעוטים בארץ וכולם מאוד מחויבים לוודא שזה אכן קורה.

<יעקב אדלר: תודה.

<יעקב אדלר: מר דן קדרון, נכים למען נכים ואחריו, אחרון הדוברים, יעקוב איברהים.

<דן קדרון: צהרים טובים כבוד היושב ראש, מנהלת הוועדה וכל הפורום המכובד הזה.

<דן קדרון: אני נוסע ומרצה בכל המגזר ואני מגיע להרבה מקומות במגזר.

<דן קדרון: אני באמת נוסע לשם גם בשעות לא שגרתיות.

<דן קדרון: הייתי בכמה שיחות, לפני כשבועיים, וחזרתי בשעה מאוחרת.

<דן קדרון: אין תאורה, בורות בכביש והתשתיות – פשוט סכנת נפשות.

<דן קדרון: דיברו כאן קודם על אכיפה על קסדות במקרה של אופניים חשמליים, נושא שכבר דנו בו בדיון הקודם.

<דן קדרון: אופניים חשמליים, איך אפשר לאכוף את החוק הזה כשאין רישיון לאופניים חשמליים?

<דן קדרון: אם בן אדם לא חוגר חגורה, יש לו רישיון נהיגה והוא מקבל שמונה נקודות אבל איך אפשר לאכוף את הנושא הזה של קסדות?

<דן קדרון: אני נסעתי בשבוע שעבר, הייתי עד לתאונה קשה מאוד, שני ילדים רוכבים על אופניים חשמליים בלי קסדות.

<דן קדרון: אף אחד לא יכול לאכוף את זה עליהם כי לאופניים החשמליים אין רישיון ולכן אי אפשר לרשום דוח.

<דן קדרון: ביקרתי לפני כשבועיים משפחה במגזר שהבן שלה נהרג בתאונת דרכים.

<דן קדרון: בתוקף התפקיד שלי ושל משה בר, אני מרצה באזור.

<דן קדרון: נכנסתי למשפחה הזאת, ישבתי שם ואמרו לי: אתה יושב בוועדה לבטיחות בדרכים של הכנסת, את הבן שלנו אתה כבר לא יכול להחזיר, אבל תנסו לגרום לכך שלא יהיה עוד אחד אחרי הבן שלנו.

<דן קדרון: עוד דבר שקורה הרבה במגזר הוא מצב הרכבים.

<דן קדרון: הרכבים שם מבחינת תקינותם, אני אומר לכם שהם בכי רע.

<דן קדרון: ראיתי וצילמתי רכב נוסע שהצמיגים שלו הם חלקים כמו זכוכית.

<דן קדרון: אז מה הוא אמור לעשות אם יש טיפת מים על הכביש?

<דן קדרון: עצירה, נכנס בעמוד ויש לנו כותרת שעוד ארבעה הרוגים במגזר הערבי.

<דן קדרון: אני בטוח שכל הפורום המכובד הזה עם יושב ראש הוועדה ומנהלת הוועדה, כמו שאנחנו עושים במגזרים אחרים, נוכל להביא אושר וחיים טובים לכל המגזר הערבי ולכל העדות כי גם אלה בנינו וכולם משפחות שלנו.

<דן קדרון: תודה רבה לכם.

<דן קדרון: אני בטוח שהוועדה המכובדת הזאת תצליח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשדיברנו על אכיפה, זה חלק מהאכיפה בה אנחנו רוצים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לבדוק את הרכב, את תקינות הרכב, אם הוא עבר טסט או לא עבר טסט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל הדברים האלה הם חלק מהאכיפה עליה אנחנו מדברים.

<דן קדרון: אני יודע.

<דן קדרון: אני מכיר את זה.

<דן קדרון: טיפלתי בזה ב-36 שנות שירות.

<דן קדרון: אני בטוח שתצליחו.

<דן קדרון: כל הכבוד לכם.

<יעקב אדלר: תודה.

<יעקב אדלר: יעקוב איברהים.

<יעקוב איברהים: יוזמות קרן אברהם.

<יעקוב איברהים: אני רוצה לחזק כמה דברים ולחדד אותם מהניסיון שלנו בשנה שעברה, עת יצאנו בקמפיין של קרן אברהם שכלל סרטונים ובהם הסברה בשפה הערבית בנושא הנהיגה המסוכנת.

<יעקוב איברהים: הקמפיין היה לאחר קבוצות מיקוד שערכנו במשך מספר חודשים עם צעירים ערבים וכולם אמרו אותו דבר.

<יעקוב איברהים: הם אמרו שאחד הדברים הכי משפיעים עליהם, בנוסף לאנשי דת ואנשי חינוך, אלה הסרטונים והשפעת המדיה החברתית.

<יעקוב איברהים: אבל כולם ציינו דבר אחד וחשוב מאוד והוא שזה צריך להיות בשפה הערבית המדוברת ושיהיו אנשים אתם הם מזדהים, אנשים שבאים מהחברה הערבית.

<יעקוב איברהים: אמרו שחוסר ההזדהות של הנהגים והאפשרות להתחבר לתשדירים הקיימים, זה בגלל שהם לא מדברים אליהם.

<יעקוב איברהים: נקודה נוספת וחשובה.

<יעקוב איברהים: לפי הנתונים שראינו בתקופה האחרונה ושמענו עליהם, ברבע מבתי הספר הערביים – אני לא יודע אם הנתון נכון - אין אחראי על נושא הבטיחות בדרכים.

<מקס אבירם: בבתי הספר התיכוניים, זה יכול להיות.

<יעקוב איברהים: אין הפעלת תכנית של משמרות זה"ב ביותר מרבע מבתי הספר.

<יעקוב איברהים: אנחנו בקרן אברהם קוראים גם לממשלה לפתור את בעיית תאונות הדרכים על ידי שיפור התשתיות, אכיפה שוויונית והובלת קמפיינים משמעותיים בשפה הערבית.

<יעקוב איברהים: תודה.

<יעקב אדלר: תודה רבה.

<יעקב אדלר: אנחנו מגיעים לסיכום הדיון.

<יעקב אדלר: הדיון היה חשוב ולדעתי אתם צריכים לדאוג שיגיע גם לאוזני ועיני הציבור שלכם ולא רק בפרסום אלא יש לכם עיתונות בה אתה יכול להעביר דברים מתוך הפרוטוקול.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מעבירים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם נושא ההסברה אפילו הממומנת צריכה להיות שם.

<יעקב אדלר: חוץ מאותם דברים שהם הסברתיים נטו, יש דברים שמגיעים דרך כתבות בעיתונות.

<יעקב אדלר: אני רוצה לומר כמה דברים.

<יעקב אדלר: קודם כל, בגדול, אני חושב שאנחנו רואים שיש התחלה של ביצוע והתחלה של תכנית.

<יעקב אדלר: כמו שאמרה גלית, זה לא ייבחן בחודש ולא בחודשיים וכנראה גם לא בשנה אבל החשיבות שהתכנית כן תיבחן – ואני אומר לכם את זה כבר עכשיו – במעקב אחרי ההמשך שלה ואחרי ההתעצמות שלה לאורך כל הדרך.

<יעקב אדלר: אני חושב שזה התפקיד החשוב והגדול שיש לנו כאן

<יעקב אדלר: בוועדה ואנחנו נעשה אותו בצורה סיסטמתית לאורך כל הדרך.

<יעקב אדלר: אני רוצה לחזק את ידי הרשות הלאומית, את גיורא ואכרם שהציג כאן דברים חשובים מאוד.

<יעקב אדלר: צריך באמת להוביל, להוביל את המחקר של העניין, להוביל את המסקנות, להוביל את השינוי בהסברה, את השינוי המקצועי כדי בסופו של דבר להתאים אותו ללקוח.

<יעקב אדלר: כמו שדיברת, אדוני יושב ראש הרשות, לחזק את הקואליציה הזאת שנקראת קואליציית בטיחות בדרכים שכוללת בתוכה הרבה משרדי ממשלה והרבה אנשים טובים אבל כשהם עובדים ביחד וכשיש איזושהי סמכות מעליהם שיכולה לכוון אותם, לומר להם, אולי אפילו להתריע ואולי גם מעבר לכך, זה יהיה חשוב מאוד.

<יעקב אדלר: אני כן נותן לזה חשיבות גדולה מאוד ואמרתי לך גם בשקט וגם בקול רם שאני מאחל לך שתוכל להיות יושב ראש אופוזיציה חזק לפחות כמו ראש הקואליציה כאן בכנסת.

<יעקב אדלר: חשוב מאוד שיהיו שיניים למועצה אבל אני לא ארחיב על כך את הדיבור כי אלה דברים פוליטיים ואנחנו נעשה את זה בדרכים שלנו.

<יעקב אדלר: אני ממתין לפחות לטיוטה של הצעת המחליטים שאני עדיין לא ראיתי, של אותה ועדה ממשלתית שהתכנסה לצורך העניין הזה, כפי שנאמר לנו על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

<יעקב אדלר: אני מבקש לפנות ולקבל איזשהו סטטוס שאומר היכן זה עומד והאם יש טיוטות, שנראה אותן, ואם לא, אנחנו נכנס דיון בעניין הזה כי כבר עברנו את פסח, עברנו כבר את החגים ואנחנו יכולים בהחלט לדון בזה.

<יעקב אדלר: הוועדה פונה לראש אגף התנועה במשטרת ישראל.

<יעקב אדלר: קודם כל, עבודה יפה בשטח.

<יעקב אדלר: שמענו את מפקד הנקודה במרר.

<יעקב אדלר: אני חושב שצורת העבודה הזאת היא בסופו של דבר הצורה המנצחת בוודאי במגזרים ייעודיים שיש להם את השפה שלהם ואת צורת ההתנהלות וההתנהגות שלהם.

<יעקב אדלר: אנחנו מבקשים ממשטרת התנועה לרכז מאמץ אכיפתי חזק מאוד בנושא חגורות הבטיחות.

<יעקב אדלר: אני עוד לא נרגעתי מהנתון הזה לגבי החגורות.

<יעקב אדלר: הפרשים כאלה לעומת יתר הציבור, אין שום הצדקה שזה יהיה.

<יעקב אדלר: זאת רק אכיפה, זאת רק יד קשה, זה רק חינוך, זה רק שם ולא בשום מקום אחר.

<יעקב אדלר: זה לא קשור לתשתיות ולא קשור לשום דבר אחר.

<יעקב אדלר: פשוט להיכנס למודעות.

<יעקב אדלר: כולנו עברנו תהליך הסתגלות עם החגורות, יש כאלה שעברו אותו לגמרי, יש כאלה שעוד לא, אבל שבאוכלוסייה אחת מסוימת יהיה כזה אחוז גבוה שלא משתמש בחגורות, אין לזה שום הצדקה.

<יעקב אדלר: אותו הדבר גם לגבי קסדות, שם זאת בעיה כללית בכל המגזרים אבל כנראה במגזר הערבי היא יותר חמורה.

<יעקב אדלר: אנחנו מבקשים לרכז מאמץ אכיפתי בישובים ובכפרים הערביים ולא רק באמצעות מבצעי אכיפה אלא בואו נעבוד עם הראש.

<יעקב אדלר: עושים את זה בחכמה ואפשר לעשות את זה כך שהקבוצות בווטסאפ לא ישימו לב שיש איזשהו מבצע חדש.

<יעקב אדלר: הוועדה קוראת למרכז השלטון המקומי להכין איזושהי תכנית שלהם איך מקדמים את נושא התמרור, הסימונים והדברים הללו.

<יעקב אדלר: משהו יותר קונקרטי ויותר מעשי.

<יעקב אדלר: נכון שהמשוואה בסוף היא גם כסף, אבל אני חושב שאם תהיה איזושהי אחידות בעניין הזה ויביאו עם איזושהי תכנית ונדע שהדברים הללו הולכים לדבר הזה, זה יכול לשפר את העניין.

<יעקב אדלר: אני מבקש מהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, כפי שדיברנו קודם, לרכז את הפעילות הזאת - אני מוכן להיות חלק מזה – מול משרד הפנים, מינהל התכנון, ולבדוק איזושהי אפשרית לעשות איזשהו פיילוט בכמה ישובים לגבי הנושא הזה של חניונים למשאיות ולאוטובוסים.

<יעקב אדלר: אני חושב שאם ייקחו כמה וכמה ישובים כאלה שגם יהפכו לדוגמה בסופו של דבר, זה יכול להיות פרויקט מוצלח.

<יעקב אדלר: יש הרבה דברים שהייתי מקים עבורם צוותים אבל זה דבר שבסופו של יום הוא לא משהו בשמים אלא זה דבר שאפשר לעשות אותו גם בהיבט התכנון החוקי שלו וגם בהיבט הכספי כשהוא לא מהווה השקעה יותר מדי מוגזמת.

<יעקב אדלר: אם נעשה את זה כפיילוט ונראה את התוצאות של זה, אני חושב שזה ייתן דחיפה לעניין הזה גם בממשלה.

<יעקב אדלר: דבר אחרון.

<יעקב אדלר: כמו שאמרתי, אנחנו מתכוונים לקיים בקרוב ישיבה מעבר לישיבה הבאה שכנראה תהיה ב-6 ליוני בנושא המשאיות והטכוגרף.

<יעקב אדלר: אנחנו גם נקיים דיון אליו נזמין ונתכבד בנוכחותו של המנכ"ל החדש של משרד החינוך שאני חושב שהוא האיש הכי מיינדד לעניין הזה.

<יעקב אדלר: אני רוצה לשבח את משרד החינוך.

<יעקב אדלר: אני הייתי בישיבה לפני כתשעה חודשים אתך ועם המנכ"לית וגם קיימנו כאן ישיבות ואני אומר לכם שאני מרגיש שיש תזוזה ויש שינוי, תזוזה לעשות דברים בצורה חדשנית יותר ובצורה חכמה יותר ומהר.

<יעקב אדלר: יש כיוון להתאים את התכניות למגזרים.

<יעקב אדלר: אגב, לא שכחתי גם את המגזר החרדי.

<יעקב אדלר: אנחנו נדון גם בו.

<מקס אבירם: היית בכפר חסידים וכבר ראית את זה.

<יעקב אדלר: ראיתי פרויקט יפה ואפילו מדהים.

<יעקב אדלר: באמת שאפו למשרד ולבתי הספר על העבודה שלהם.

<יעקב אדלר: אבל אני חושב שהריענון של כל התכניות והבשורה שאמרת כאן שבעצם יגיעו לכלל הילדים בכיתות ה' ו-י', כך שזה אמור לכסות לפחות את החלק הזה, נדע שלא נישאר באותם חמישים אחוזים כפי שהיה במשך שנים.

<יעקב אדלר: זאת בשורה טובה.

<יעקב אדלר: אני מקווה שעד הישיבה עם המנכ"ל אנחנו נתבשר בעוד בשורות עוד יותר טובות.

<יעקב אדלר: אני רוצה להודות לכולם.

<יעקב אדלר: היום, בשונה מהפעמים הקודמות, לא נשאר אף אחד שביקש לדבר ולא קיבל את רשות הדיבור.

<יעקב אדלר: אני מודה לכם.

<יעקב אדלר: אני חושב ששיתוף הפעולה שאנחנו מקיימים כאן סביב השולחן הוא חשוב.

<יעקב אדלר: אנחנו נמשיך לעקוב, נמשיך לבדוק ונמשיך לנדנד.

<יעקב אדלר: חאג', אתה תמשיך להגיע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בוודאי.

<יעקב אדלר: אני קורא לחברים שלך להגיע לדיוני הוועדה בוודאי כאשר מדובר במגזר הערבי.

<יעקב אדלר: אם היה דבר כזה על מגזר אחר, היו מגיעים הרבה חברי כנסת.

<יעקב אדלר: אני מודה לגיורא ומאחל לך בהצלחה, שתמשיך לנסוק גבוה וקדימה ותראה את הדברים בראייה שלך מלמעלה אבל שהטילים יהיו מכוונים היטב וממוקדים.

<יעקב אדלר: תודה למנהלת הוועדה, דקלה.

<יעקב אדלר: תודה רבה ושלום לכולם.