ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 731, 2017-06-19 10:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, הצעה לסדר של חבר הכנסת מיקי רוזנטל.

משה גפני: אחריו - חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי רוזנטל: בוקר טוב אדוני.

מיקי רוזנטל: אני הופתעתי לקרוא הבוקר בעיתון כלכליסט, ששר האוצר מקדם רעיון לעשות חוק הסדרים נוסף בשנת 2018 ללא הגשת תקציב בהיקף של 30 מיליארד שקל.

מיקי רוזנטל: מדובר בלא פחות מעזות מצח.

מיקי רוזנטל: ראשית, כי אין תקציב אז אין שום סיבה להביא חוק הסדרים.

מיקי רוזנטל: שנית, אני מסופק אם זה נכון.

מיקי רוזנטל: שלישית, הרי כבר נוכחנו בכנסת הזאת, שדריסת הנוהל והדיון המעמיק היא שיטה של המדינה שממהרת להוציא חוקים תחת ידה וחוקים רעים.

מיקי רוזנטל: לפיכך, אני מבקש מאדוני, ראשית, חוות דעת האם זה בכלל חוקי?

מיקי רוזנטל: שהייעוץ המשפטי של ועדת הכספים ייתן את דעתו על כך, האם זה בכלל חוקי?

מיקי רוזנטל: האם אפשר להגיש חוק הסדרים ללא תקציב?

מיקי רוזנטל: שנית, אני מבקש שהוועדה תקרא לשר האוצר להעביר החלטות תקציביות רחבות היקף ומשמעות בנוהל מסודר ובדיון רציני ולא בחאפ-לאפ.

מיקי רוזנטל: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת מיקי לוי בבקשה.

מיקי לוי: נזעקנו שנינו לכל הנושא הזה של עצם הידיעה ועזות המצח לחשוב אפילו להגיש חוק הסדרים.

מיקי לוי: הרי צעקנו, כולל אתה אדוני, שתקציב דו שנתי הוא תקציב רע לישראל, הוועדה הזאת התנגדה לכך ומי שכופף את כולנו ובסוף עקב אילוצים קואליציוניים – ואני מכיר את הצד השני של האילוצים - העברנו תקציב דו שנתי שכולנו התנגדנו אליו.

מיקי לוי: אמרו, תקציב דו שנתי יהיה כאן שקט גם מחוק ההסדרים למשך שנתיים.

מיקי לוי: אי אפשר לנתק את חוק ההסדרים מהתקציב עצמו כי נוח למישהו.

מיקי לוי: אתה רוצה לחוקק חוקים עכשיו בתקופה הזאת שיש תקציב דו שנתי?

מיקי לוי: תביא חוקים תקציביים ותעביר אותם בדיוק כמו שעובר כל חוק רגיל במליאה.

מיקי לוי: לתפיסת העולם שלי וביצעתי הבוקר כמה התייעצויות משפטיות, אין שום אפשרות להגיש חוק הסדרים חדש.

מיקי לוי: הדבר היחידי, לבוא ולבטל את התקציב הנוכחי ויש לזה משמעות אדירה מבחינה פוליטית של משילות ולהעביר את הכול מחדש.

מיקי לוי: נראה את הממשלה עושה את זה.

מיקי לוי: זוהי עזות מצח, זו יריקה בפרצוף לוועדת הכספים על אחת כמה וכמה לכנסת.

מיקי לוי: אני מבקש את בדיקתה של היועצת המשפטית של הוועדה, ייתכן עם גורמים נוספים, כי זה נושא כבד משקל.

מיקי לוי: אנחנו הולכים להילחם בזה, אני לא יודע מהי עמדתך, אנחנו הולכים לדבר עם שאר חברי הוועדה, לא יקום ולא יהיה חוק הסדרים נוסף בתוך התקופה הזאת.

משה גפני: טוב, אני שומע את זה לראשונה, אני לא מכיר את זה, הדבר הראשון שאני אעשה, אני אבדוק אתו אם זה נכון.

משה גפני: אני מאוד מקווה שזה לא נכון.

מיקי רוזנטל: אגב, הידיעה לא מוכחשת, היא מפורסמת פה היום ב"כלכליסט" והאוצר לא מכחיש אותה, הוא ממש לא מכחיש את העניין.

מיקי לוי: זה יכול להיות בגלל שאתה אדוני לא נותן להעביר בלי הסברים מנציגי המשרדים אז אולי הם באו ככה לגרד את האוזן השמאלית עם היד הימנית.

משה גפני: אבל גם את זה הם צריכים להעביר פה.

מיקי לוי: בוודאי, איזה שאלה.

משה גפני: כל חוק ההסדרים נולד בשעתו לשנה או שנתיים שהוא באמת הועיל, מה שהיה קשור יחד עם התקציב.

משה גפני: לאחר מכן חוק ההסדרים הפך להיות כלי נדוש, שכולם כאן בכנסת ללא יוצא מן הכלל התנגדו לו ואמרו שצריך לצמצם אותו רק לחוקים שנמצאים בחוק ההסדרים שהם באמת תלויי תקציב באופן מוחלט במישרין ולא בעקיפין.

משה גפני: זו המצאה חדשה.

משה גפני: זאת אומרת, זה יכול להיות דבר חדש, שמביאים חוק הסדרים בלי שמביאים תקציב.

עפר שלח: אני לא מצליח להבין.

עפר שלח: הכוח של חוק ההסדרים הוא, שאם לא מעבירים אותו, לא מעבירים את התקציב, נופלת הממשלה.

עפר שלח: עכשיו יש תקציב.

עפר שלח: נגיד שזה לא יעבור, מה המשמעות של זה?

משה גפני: אין לו שום מעלה, רק חסרונות.

משה גפני: אגב, זה גם דבר שהוא לא נכון בגלל שגם אם לא עובר חוק ההסדרים, התקציב יכול לעבור.

משה גפני: חוק ההסדרים לא תלוי בהפלת ממשלה או בהליכה לבחירות, אין לזה שום קשר.

משה גפני: אבל ממה שאני רואה פה בתקופה האחרונה, שמנסם לעקוף את ועדת הכספים בכל מיני אופנים, או באופן כזה שמעבירים את זה לוועדה אחרת, או באופן כזה שבאים בטענות שאני לא מעביר את מה שהם רוצים, או שהם באים בטענות על כל מיני דברים אחרים.

משה גפני: הפליק הכי חזק שקיבלתי השבוע זה לא זה אלא אתמול בוועדת שרים, הנושא של העלאת גיל הפרישה.

משה גפני: משרד האוצר התנהג מתחת לכל ביקורת.

משה גפני: אילולא השר כץ, אפילו הסעיף האחד של הביטוח הלאומי גם לא היה עובר.

משה גפני: כשישבתי אתם ואמרתי להם אני מוכן לדבר על העלאת גיל הפרישה, לשתף את החברים, בעיקר את החברות בוועדה כדי לנסות להגיע לפתרונות, אני יודע שיש עם זה בעיות.

משה גפני: אני לא מדבר אתם יותר על העלאת גיל הפרישה, אנחנו הולכים לשדה הקרב.

משה גפני: אני מביא את החוק ביום רביעי בעזרת השם למליאת הכנסת בין אם הקואליציה תאשר אותו ובין אם הקואליציה לא תאשר אותו וכנראה הקואליציה תאשר אותו.

משה גפני: אם היא לא תאשר אותו אני גם אביא אותו להצבעה, יהיה רוב הוא יעבור, לא יהיה רוב, הוא לא יעבור, אז יעלה גיל הפרישה.

משה גפני: לא יכול להיות ששר האוצר לא מעלה את גיל הפרישה, מי שיעלה את גיל הפרישה זה יהיה אני.

משה גפני: אבל לא יכול להיות דבר כזה, זה לא הגון.

משה גפני: אני סבור, שהידיעה הזאת היא מצוצה מהאצבע, זאת ידיעה הזויה, ידיעה שאין לה מקום בהליכי החקיקה, אין למה מקום בדיוני ועדת הכספים, אין דבר כזה.

משה גפני: מה זה, יביאו לפה חבילה של חוקים ויבקשו שנדון על זה בחבילה?

משה גפני: אולי יש להם תכנית להחליף אותי בוועדה, זה בסדר.

משה גפני: אם לא, אני צריך להגיד לכם אם אני בעד או נגד.

מיקי לוי: רצינו להביא לתשומת לבו של אדוני.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: עוד בחוק ההסדרים הקודם יש חוקים שעדיין לא חוקקנו אותם כי הם חוקים רעים.

משה גפני: על כל פנים אני אדבר עם שר האוצר, אני לא רוצה לטפל בדבר שהוא איננו.

משה גפני: אני רק אמרתי לכם בדרך אגב, שאוכזבתי אתמול בוועדת השרים לחקיקה.

משה גפני: אני מאוד לא אוהב את זה בגלל שמה שהם עשו, הם בעצם אומרים שהטבלאות של הביטוח הלאומי יוצמדו, גם לא מהר, תחזור לוועדת שרים – אני לא מתכוון לחזור לוועדת שרים, אני חוזר להיות גפני של פעם, לא ממוסד כזה, אני דוהר עם החקיקה הזאת.

משה גפני: אם החקיקה הזאת לא תעבור, כל העולם יידע מי העלה את גיל הפרישה.

משה גפני: החקיקה תעבור אז אנחנו נתנהג באחריות.

מיקי רוזנטל: אנחנו מאחוריך בעניין הזה.

משה גפני: לא הבעתי עמדה.

משה גפני: אמרתי, שר האוצר צריך להמליץ לוועדת הכספים לאחר שהוא הקים ועדה, הוא לא המליץ, כבר פעם שלישית שהוא כותב לי מכתב ואומר, שוועדת הכספים תדון, הוא לא רוצה להביע עמדה, אומר שוועדת הכספים תדון.

עפר שלח: זה יברח לו בסוף, כמו שבורח לראש הממשלה.

משה גפני: אני לא מדבר על הפוליטיקה שבעניין, הוא כנראה לא רוצה להביע עמדה, זה בסדר, ככה הוא כותב.

משה גפני: אז ישבתי אתם הרבה זמן, הם אמרו מה התכניות שלהם, אמרתי, בסדר נדון על התכניות כאן בוועדה.

משה גפני: אבל בינתיים שלא יהיה חרב תלוי על צווארנו אני מבקש שיישמר הסטטוס קוו, שהגיל לא יעלה כל עוד שאנחנו לא מקבלים החלטה.

משה גפני: זה הגיע לוועדת שרים, ביקשתי משגית שתכין את הצעת החוק בשם הוועדה, זה בא לוועדת שרים, בוועדת שרים הם התנגדו.

משה גפני: מה אני אעשה?

משה גפני: נעביר את זה בעזרת השם.

מיקי רוזנטל: זה יעבור.

משה גפני: אני לא מתכוון להפעיל שום מרות בעניין הזה, אני מביא את זה ביום רביעי, נביא את זה בוועדה, נקדם את תהליך החקיקה הזאת, אין בה הרבה חוכמות, היא משמרת את הסטטוס קוו עד שתתקבל החלטה.

משה גפני: זו תמונת המצב.

משה גפני: אז עכשיו הבוקר אתם מביאים לי גם את כלכליסט על חוק ההסדרים?

מיקי רוזנטל: מאוד יצירתיים שם באוצר.

משה גפני: זה לא יכול להיות הדבר הזה.

מיקי רוזנטל: זה נשמע לא הגיוני אבל זה לא מוכחש.

מיקי רוזנטל: אם זו היתה שטות היו אומרים לא נכון.

משה גפני: אולי סתם זורקים בלון ניסוי ממשרד האוצר.

מיקי לוי: תבדוק כדי שלא נופתע.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אנחנו מתחילים עם פרק י' מחוק קצא"א.

משה גפני: חוק קצא"א זכור לטובה אצלנו בוועדה, במיוחד בישיבות החסויות ובמיוחד אחרי זה עם הסיורים באילת גם של ראש הממשלה וגם של שר האוצר.

משה גפני: זאת אומרת, עשינו פה דברים, ייאמר לזכותו של ראש עיריית אילת שהוא הזמין אותנו לאילת לסיור.

משה גפני: זה מה שקרה עם החוק.

משה גפני: פרק י' תשתיות להולכה ולאחסון של נפט – החוק הזה פוצל מקצא"א, הוא לא היה קשור לחוק של קצא"א.

<שגית אפיק: רק סעיף 163.

משה גפני: כן, כן.

משה גפני: אנחנו פיצלנו את זה למגינת לבם של התעשייה האווירית, שהם כנראה היחידים שזה נוגע אליהם, תיכף נשמע.

משה גפני: אמרנו שנביא את זה בנפרד, זה לא קשור לחוק קצא"א והנה אנחנו מביאים את זה בנפרד.

משה גפני: מי מסביר את הסעיף?

<ברוך משולם: ברוך משולם, רשות המסים, בוקר טוב.

<ברוך משולם: מדובר בעצם בסעיף שפוצל מחוק ההסדרים - - -

משה גפני: לא חוק ההסדרים, חוק קצא"א.

<ברוך משולם: זה מתוך הצעת חוק התייעלות כלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), 2017-2018.

<שגית אפיק: קצא"א פוצל מחוק ההסדרים.

<ברוך משולם: נכון, פוצל והסעיף הספציפי עוסק בניהול פנקסי חשבונות במט"ח.

משה גפני: למה קצא"א היה בחוק ההסדרים?

מיקי רוזנטל: הוא היה, לא היו הסכמות בממשלה ואז הם הוציאו את זה.

עפר שלח: הכניסו אותו כי עד פברואר היה את עניין הזיכיון והם היו בלחץ.

משה גפני: שהם היו בלחץ ראינו.

משה גפני: רק שנעשה סדר, חוק קצא"א כולו פוצל מחוק ההסדרים ואנחנו מדברים על סעיף לאחר שדנו בחוק קצא"א, שפוצל מחוק קצא"א, שפוצל מחוק ההסדרים.

<שגית אפיק: ועבר גם ועדה.

<שגית אפיק: פוצל איזה שלוש פעמים והועבר מוועדה.

<שגית אפיק: להעביר ועדה זה גם פיצול.

משה גפני: פוצל מחוק ההסדרים והלך לחוק קצא"א.

משה גפני: הסעיף הזה פוצל מחוק קצא"א שפוצל מחוק ההסדרים.

משה גפני: ועכשיו אתם רוצים בכלל להביא תכנית כזאת שלא יהיה לנו תקציב שנשת

משה גפני: עשע עם חוק הסדרים?

משה גפני: אם זה לא היה שלנו היינו צוחקים.

<ברוך משולם: הסעיף בעצם מבקש לתקן את סעיף 130א' לפקודת מס הכנסה, שעוסק בניהול פנקסים במטבע חוץ וקביעת חוץ.

<ברוך משולם: הסעיף היום מאפשר לגורמים מאוד מצומצמים שמנויים בסעיף, לנהל פנקסים במטבע חוץ.

<ברוך משולם: הוא מדבר על שותפות, הוא מדבר על חברה בהשקעת חוץ, הוא מדבר על יהלומנים ואנחנו מבקשים להוסיף חריג נוסף לפיו חברה ממשלתית תוכל גם היא, לאחר שאושרה על ידי מנהל רשות החברות הממשלתיות ומנהל רשות המסים, תוך כדי התייעצות, לנהל גם פנקסים במטבע חוץ.

<ברוך משולם: אלא שהשיקולים העיקריים לאשר חריגה ספציפית במתן ניהול פנקסים במטבע חוץ זה קושי מבני בגיוס השקעות של חברות ממשלתיות בגלל סוג הפעילות שלהן והמבנה שלהן.

משה גפני: איזה חברות שעכשיו זה משנה להן, חוץ מהתעשייה האווירית, שתיכף נשמע אותן?

<ברוך משולם: אני לא מכיר את הרשימה של כל החברות אבל יש רשימה באינטרנט של חברות שעוסקות בכל מיני תחומים, חלק מהן אני מניח גם בתחום הביטחון והפנייה תיעשה באופן ספציפי.

<ברוך משולם: זאת אומרת, האישור הזה הוא לא מסלול ירוק שכולם נכנסים בו ומחילים על עצמם אלא צריכים לפנות ולקבל אישור לאחר בדיקה פרטנית.

מיקי רוזנטל: מי בכל זאת ייתן לנו רשימה מי נהנה מהדבר הזה?

מיקי רוזנטל: אני מנהל התחשבנות במטבע זר, ההתחשבנות היא בעיקר כלפי מס הכנסה, חשבון דולרי כל אחד יכול להחזיק, רק ניהול הספרים הוא במטבע זר.

<ברוך משולם: כן.

עפר שלח: למה ניהול הספרים של חברות ביטחוניות מול מס הכנסה הוא במטבע זר?

<ברוך משולם: הקריטריון של מטבע הפעילות שלה יהיה כמשמעותו בכללי החשבונאות המקובלים, זה קריטריון שנקבע בכללי החשבונאות.

עפר שלח: ובשפה של בני אדם?

<ברוך משולם: בשפה של בן אדם זה אומר, שיש כללי חשבונאות, כללים איך לדווח.

עפר שלח: זה בגלל שרוב העסקאות שלהן במט"ח.

עפר שלח: יש קריטריון כמה - - -

<רויטל רז: המטרה שאנחנו לא נקבע כללים משל עצמנו.

<רויטל רז: עצם החשבונאות קובעת מה המטבע העיקרי של הפעילות שלפיו צריך לנהל את הספרים, את הדוחות הכספיים.

<רויטל רז: המטבע העיקרי של הפעילות זה בעצם המטבע העיקרי שאליו אני חשופה, בדרך כלל ההכנסות וההוצאות שלי נגזרות ממנו.

<רויטל רז: אם עיקר המכירות שלי בשווקים באירופה, ככל הנראה מטבע הפעילות שלי יהיה אירו.

<רויטל רז: המבחן הזה הוא מבחן שכל חברה עורכת - - -

עפר שלח: יש הרבה חברות שהן יצואניות, שההוצאות שלהן בארץ הן בשקלים וההכנסות שלהן במטבע זר.

עפר שלח: כל אלה מתנהלות מולכם על מטבע זר?

<רויטל רז: לא.

<רויטל רז: ככל שחברה לא נכנסת לחלופות שנמצאות בסעיף 130 - - -

מיקי רוזנטל: כאן מדובר רק על חברות ממשלתיות.

עפר שלח: זה להחיל על חברות ממשלתיות מה שחל על אחרים.

עפר שלח: אני מנסה להבין קודם מה חל על אחרים.

מיקי רוזנטל: נכון, רק ניסיתי לחדד את העניין.

<רויטל רז: באופן עקרוני החברות האלה בדוחות הכספיים שלהן הן הולכות לפי כללי החשבונאות.

<רויטל רז: השאלה שנשאלת, האם הן מגישות לנו את הדוחות לצורך מס, האם הן צריכות להתעלם מהדוחות הכספיים, להתחיל לעשות תרגום פר פעולה?

<רויטל רז: כלומר, כל הכנסה והוצאה ללכת ולתרגם את שער החליפין באותו יום, או שהן מצליחות להיכנס למסלול של 130א' רבתי, שזה אומר, שהן יכולות לקחת את ההכנסה הדולרית שלהן בדוחות הכספיים, להכפיל אותה בשער החליפין, לעשות עליה התאמות לצורך מס, וההכנסה הדולרית הזאת להכפיל בשער חליפין סוף שנה.

<רויטל רז: עד היום בעצם יש לנו את הרשימה הסגורה שנמצאת ב-130א'.

<רויטל רז: מי שיכול היה להיכנס זה אותן חברות בעיקר בהשקעות חוץ כמשמעותו לפי חוק עידוד, שזה בעצם חברות ששיעור המשקיעים הזרים בהן הוא 25% ומעלה.

<רויטל רז: למעשה ראינו הרבה חברות בתעשיות שונות, ברגע שנכנס בין אם מדובר במשקיע בודד ובין אם מדובר בחברה שנסחרת בנסד"ק ויש בה שיעור משקיעים זרים גדול, נכנסת בעצם לאותו מנגנון.

<רויטל רז: זה פשוט שומר על יציבות מבחינת הוצאות המסים שלה.

<רויטל רז: העניין הוא, שאותן חברות ממשלתיות לא יכולות להכניס משקיע זר בשיעור של 25% ולכן בניגוד לחברות אחרות הן לא יכולות להיכנס לסעיף 2, הן לא יכולות להיחשב חברה בהשקעת חוץ וזאת הסיבה שרצינו לפתוח להן את הפתח עכשיו בתיקון הזה.

מיקי רוזנטל: כן, אבל יש הבדל.

מיקי רוזנטל: כאן אומרת יש קריטריון ברור, 25% בעלות מאפשר לך ניהול כספים בדולרים.

מיקי רוזנטל: פה אתם לא מניחים את הקריטריון בחוק אלא אומרים, רשות המסים תאשר והיה אם.

מיקי רוזנטל: למה אתם לא שמים קריטריון ברור?

מיקי רוזנטל: למה זה לשיקול דעת?

מיקי רוזנטל: למה צריך אחר כך להתווכח עם רשות המסים, כן/לא?

מיקי רוזנטל: תשימו את הקריטריון הברור - - -

<רויטל רז: זה נמצא.

<שגית אפיק: זה בכללי.

<רויטל רז: לא, זה לא בכללי.

<רויטל רז: זה נמצא פה, שעיקר הפעילות שלה על פי כללי החשבונות המקובלים הוא דולר או אירו.

<רויטל רז: כלומר, אם הפעילות שלה בדוחות הכספיים הוא לא דולר או אירו, היא בכלל לא נכנסת לסעיף.

<ברוך משולם: המבחן הוא בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים.

משה גפני: אולי תסבירו לי, אני לא מצליח להבין.

עפר שלח: אני הקמתי חברה פרטית עכשיו ואני מייצר בארץ ומוכר רק בחו"ל.

עפר שלח: אני אוכל להתנהל מולכם בצורה שאת מדברת עליה?

<רויטל רז: לא.

עפר שלח: אז למה שהתעשייה האווירית או רפא"ל יוכלו?

<רויטל רז: בעצם הרעיון הוא, ככל שמדובר בחברה פרטית או חברה ציבורית אבל לא חברה ממשלתית, זו החלטה של בעלי המניות או של החברה האם היא רוצה הכניס משקיע זר, כן או לא?

עפר שלח: לא הבנתי, זה לא שייך למשקיע זר.

עפר שלח: אני מבין שלא ייכנס משקיע זר ב-25% תעשייה אווירית.

<רויטל רז: נכון להיום זה לא אפשרי.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אני יושב ראש ועדת המשנה שמתעסקת בתעשיות בוועדת החוץ והביטחון, אני מכיר את זה היטב, את זה אני מבין.

עפר שלח: אבל למה לאפשר לחברות הממשלתיות האלה את ההטבה הזאת שאתם לא נותנים לאנשים פרטיים?

עפר שלח: על פי איזה קריטריון?

מיקי רוזנטל: אתם מייצרים אפליה בחוק.

מיקי רוזנטל: מה פתאום, איזה מן דבר זה, למה לייצר בחוק שני קריטריונים?

מיקי רוזנטל: אם אתם לא אוהבים את העניין הזה שמנהלים חשבונות בדולרים או במטבע חוץ – ואתם לא אוהבים – זה בסדר, מותר לכם.

מיקי רוזנטל: אבל אם אתם רוצים לאפשר לזה סייגים, אז שהסייגים יהיו ברורים וחדים ולא: המנהל יאשר.

מיקי רוזנטל: אין דבר כזה המנהל יאשר.

משה גפני: מה מפריע לכם שאנשים מגישים דוחות בדולרים?

משה גפני: מה הבעיה בזה?

<ברוך משולם: הנקודה היא, שיכולה להיות חשיפת מס יחסית גדולה.

<ברוך משולם: התקציב של המדינה עובד בשקלים, הוא לא עובד בדולרים וככל שינהלו פנקסי חשבונות, בסוף שנה יעשו המרה וישלמו בדולרים, יכול להיות שסך גביית המסים תעלה או תרד בהתאם לשער הדולר או מטבע אחר שהם מדווחים לפיו.

משה גפני: זאת אומרת, שאתם חוששים שחשבון המס שתקבל החברה הזאת, אם היא מגישה בדולרים יכול להיות לא נכון.

<ברוך משולם: לא.

<ברוך משולם: החשבון יהיה נכון אבל בגלל שזה מוצמד לשער הדולר, שער הדולר יכול לעלות ויכול לרדת.

<ברוך משולם: סך השקלים שנקבל ישתנה.

משה גפני: זאת אומרת, אתם חוששים אחרת מה זה מפריע לכם.

משה גפני: אתם חוששים, שמא הדולר ירד, הדולר יעלה ואז יהיה תשלום שונה.

<ברוך משולם: שינויים במטבעות.

משה גפני: למה כל אלה שמופיעים בחוק – זה חוק נכון, לא תקנות?

<שגית אפיק: פקודת מס הכנסה.

משה גפני: למה אתם מאפשרים גם לאחרים?

משה גפני: אני בעד, אבל אחד מהשניים, אם יש בעיה אז יש בעיה גם לאחרים, אם אין בעיה, תתנו לכולם.

<ברוך משולם: החריגים, המחוקק נתן עליהם את הדעת והחליט שלקבוצות מאוד מסוימות יש לתת את ההקלות האלה.

משה גפני: למה?

<ברוך משולם: מדובר ביהלומנים.

<ברוך משולם: יהלומנים הם בדרך כלל קונים את היהלומים בחו"ל, מתנהלים במטבע חוץ, החשבונות שלהם בדרך כלל בחו"ל ועושים איזשהו עיבוד וגם מייצאים.

<ברוך משולם: ולכן המחוקק אמר, במקרים כאלה מאוד מיוחדים, לאחר שנתן עליהם את הדעת, אפשר לאשר חריג.

<ברוך משולם: זה כמובן גם תוך שיקולים כלכליים, כלומר, בדקו את החשיפה לפני שעשו את זה.

<ברוך משולם: אנחנו אומרים פה, שהחברות הממשלתיות יש להן שוני, הן שונות מכל חברה רגילה שיכולה לגייס משקיע חוץ ולהתנהל במט"ח אם היא תרצה.

עפר שלח: זו לא מטרה של חברה להתנהל במט"ח.

עפר שלח: אף חברה, בין אם היא מסוגלת לזה או לא, לא תגייס משקיע חוץ רק בשביל להתנהל במט"ח.

עפר שלח: אתה עכשיו מדבר על חברות שהפעילות שלהן היא לא שונה.

עפר שלח: אגב, אם הבעיה שלך זה התחשיב של הכנסות המדינה ממסים, החברות האלה הן חברות שמייצרות במיליארדים.

עפר שלח: זה הרבה יותר נכון לגביהן שהתנודות יכולות לשנות את התחזית - - -

משה גפני: מה שאתה אומר, אתה אומר, אין לי ברירה, יש לי חברות שמנויות על פי שלושת הפרמטרים שמנויים בחוק, אין לי ברירה, אני חייב לאפשר להן את זה ולתת להן את ההקלה הזאת מאופי פעילותן, על אף שאם זה היה תלוי בי נטו, בלי להיכנס לכל הפרטים, הייתי רוצה שזה לא יהיה אבל אין ברירה וצריך לתת להן.

משה גפני: עכשיו אתם באם ואומרים, יש עוד אחת שאם היא חברה ממשלתית, שהיא גם תוכל להגיש את חשבונותיה בדולרים, במקרה שאנחנו יודעים עליו זה התעשייה האווירית.

משה גפני: אז תיכף נחזור אליך.

משה גפני: מי פה מהתעשייה האווירית?

<אייל יוניאן: אני אייל יוניאן, סמנכ"ל הכספים.

<אייל יוניאן: זה אולי לא כתוב בחוק אבל התעשייה האווירית בהגדרה, כפי שאמר חבר הכנסת שלח, בגלל היותה חברה ביטחונית, לא תוכל להגיע גם אם היא תהיה חברה פרטית כנראה, להגיע למצב, שיהיו 25% בעלי מניות זרים.

<אייל יוניאן: למרות שאנחנו אחד היצואנים הגדולים במשק, 80% ומוכרים כ-4 מיליארד, בהגדרה, בגלל היותנו ביטחוניים, יש לך עוד שלייקס של ממשלתי, לא נוכל להיות ב-25%.

<אייל יוניאן: המחוקק כבר בשנות השבעים לדעתי סייג - - -

משה גפני: אבל לא זה לא הדיון.

משה גפני: למה שלא תגישו בשקלים?

מיקי רוזנטל: אייל, אתם עושים היום מאזן דולרי?

<אייל יוניאן: חד משמעית, אני חייב.

מיקי רוזנטל: אתם עושים את זה בלי החוק.

<אייל יוניאן: הדוחות הכספיים הם דולריים.

<אייל יוניאן: לצורך מס הכנסה אני מתחשבן שקלי ולכן זה גורם לי להפרשי שער מאוד גדולים שאני לא יכול לצפות אותם ופוגע לי בדוחות הכספיים.

<אייל יוניאן: כתאגיד מדווח שיש לי בעלי אג"ח, אני לא יודע לצפות את המספרים שלי, זה גם משהו שאני לא יודע לגדר אותו.

מיקי רוזנטל: אנחנו לא רוצים לפגוע בתעשייה האווירית.

מיקי רוזנטל: חס וחלילה לא רוצים לפגוע.

<אייל יוניאן: לרגע לא חשבתי כך.

משה גפני: אני רוצה למצות את התהליך הזה.

משה גפני: זה שאתה תעשייה ביטחונית אנחנו יודעים.

משה גפני: זה שהייצוא שלך הוא בהיקף גדול, אנחנו גם יודעים.

משה גפני: אנחנו מברכים על כך וזה בסדר גמור.

משה גפני: כל הדיון הוא אחר לחלוטין.

משה גפני: הדיון הוא, איזה דוח אתה מגיש למס הכנסה, לרשויות המס?

<אייל יוניאן: היום - שקלי.

משה גפני: לא היום.

משה גפני: היום אני יודע שקלי.

משה גפני: זה הדיון שעומד פה על סדר היום ואז באים החברים ושואלים, אם הם לא יכולים לקבל דוח דולרי, למה אתם מקבלים את זה?

משה גפני: אם יכולים לקבל, אז למה לא חברה פרטית שמייצאת נניח 5 מיליארד, היא רוצה להגיש את הדוח, היות והיא מייצאת הרבה מאוד, היות וחלק גדול מפעולותיה הן פעולות דולריות או פעולות של מטבע חוץ, למה שלא יגישו דוח על פי זה?

משה גפני: זאת השאלה, למה אתה שונה?

<אייל יוניאן: זו שאלה בבסיס החוק, האם בסיס החוק צריך להתייחס לעובדה שהמטבע שלך דולרי בדוחות הכספיים וזהו, בלי להתייחס לבעלי המניות.

<אייל יוניאן: אבל זה בסיס החוק.

<אייל יוניאן: אתה שואל אותי למה זה בא כדי לגדר את החשיפה למדינה ולא לפתוח את זה ביריעה רחבה כי אז הם יאבדו הידיים והרגליים.

משה גפני: תודה.

משה גפני: משרד המשפטים, יש לי חברה שאני מייצר 5 מיליארד דולר, הדוחות שלי הם בדולרים.

משה גפני: אני מגיע למס הכנסה, אני איש חוק, אומרים לי, עם כל הכבוד לדוחות שלך, פה אתה תמסור דוחות בשקלים.

משה גפני: אני אומר להם, אבל אז זה ייצור לי בעיה עצומה גם בדוחות שלי ובכל ההתנהלות שלי מול רשות המסים.

משה גפני: הם אומרים לי, לא, החוק אומר שאתה תמסור דוח בשקלים.

משה גפני: אני אומר להם, אבל יש חברות שמופיעות בחוק שהן כן יכולות למסור דוחות דולריים.

משה גפני: אומרים לי, אתה שונה.

משה גפני: שאלתי את הפקיד ברשות המסים, האם משרד המשפטים מודע לזה שיש פה אפליה לרעה?

משה גפני: מה אומרת נציגת משרד המשפטים?

<שרית פלבר: ההסבר השוני שהוסבר לנו, שיש לחברות ממשלתיות קושי או יש איזה שהן נקודות בחוק שמאפשרות לנהל את הפנקסים במטבע חוץ, אחת מהן, שתהיה חברת השקעת חוץ בשיעור של 25% ושלחברות ממשלתיות - - -

משה גפני: את זוכרת שלי יש חברה כזאת שעומדת בכל הפרמטרים האלה.

<שרית פלבר: אני אומרת, חברה ממשלתית יש לה חסם.

<שרית פלבר: לך יש חברה ואתה לכאורה יש לך את הפוטנציאל לגייס השקעות חוץ.

<שרית פלבר: אתה תעשה את זה או לא תעשה את זה.

<שרית פלבר: לחברה ממשלתית על פי רוב יהיה קושי מבני, איזשהו חסם מבני מלגייס את ההשקעות חוץ.

<שרית פלבר: כלומר, מלכתחילה היא לא יכולה לנסות להיכנס לסעיף.

<שרית פלבר: זה ההבדל בינה לבין החברה שלך ולכן בנסיבות - - -

עפר שלח: אתם בעולם כל כך תיאורטי.

עפר שלח: מה את חושבת, שהוא ילך לגייס משקיע של 25% רק בשביל לדווח בדולרים?

עפר שלח: איזה עולם מעשי מתנהל כך?

עפר שלח: מעשית אתם יוצרים פה אפליה.

עפר שלח: אני לא חושב שיש פה מישהו שהוא נגד שהתעשייה האווירית תוכל לדווח ככה, אבל אתם יוצרים אפליה בין חברה ממשלתית לחברה פרטית על פי - - -

משה גפני: היא לא שלחה אותי לגייס, היא אומרת שבאופן תיאורטי אני יכול לעשות את זה.

משה גפני: אני יכול לא לרצות ולכן אני לא אעשה את זה אבל אם אני רוצה אני יכול מה שהוא לא יכול.

משה גפני: זה ההבדל שטוען משרד המשפטים.

<ברוך משולם: אולי אני אוסיף, החברות הממשלתיות זה לא תמיד חברה עסקית רגיל לכל דבר ועניין.

<ברוך משולם: חברה ממשלתית יש לה לפעמים גם שיקולים אחרים, לא רק של עלות תועלת, יש לה שיקולים של אספקה של אינטרסים חיוניים, יש לפעמים מגבלות מכוח חוק שמטילות עליה ולכן בגלל כל אופי מבנה הפעילות שלה שיש לה מגבלות נוספות שאין על חברה רגילה, לכן לאחר בדיקה פרטנית אנחנו מבקשים לשקול לאפשר לה לנהל ספרים במט"ח.

מיקי לוי: פר כל פעולה ופעולה והיא תהפוך את המט"ח לשקלי באותה פעולה?

<רויטל רז: כן, זה המשמעות של הניהול השקלי.

מיקי לוי: לא בסוף שנה שהוא יהפוך להיות ספקולנט בין מכירה וקנייה.

<אייל יוניאן: לא, אני לא יכול להיות כי בתחילת השנה אני מודיע אם אני לוקח או לא, לא משנה מה תהיה התוצאה.

<אייל יוניאן: אני לא יכול לבחור בסוף השנה.

<אייל יוניאן: בתחילת השנה אני בוחר אם אני מדווח להם דולר או שקלי.

מיקי לוי: זה בסדר, אבל כל פעולה ופעולה.

<אייל יוניאן: לא, היום אני עושה כל פעולה ופעולה וזה בעייתי.

<אייל יוניאן: אם אני עובד לפי התקנות הדולריות, בסוף השנה יש לי רווח דולרי, אני מתרגם אותו פעם אחת לפי שער סוף שנה ומשלם שקל.

<אייל יוניאן: היום אני חשוף לפי כל פעולה ופעולה.

<אייל יוניאן: אם אתה לפי תקנות דולריות כמו אמדוקס שנסחרת, היא ממירה לפי שער חליפין סוף שנה ומשלמת שקלי.

<אייל יוניאן: אני לא משלם בדולר, אני ממיר שער סוף שנה.

מיקי רוזנטל: זה ברור.

<אייל יוניאן: אני מקטין חשיפה.

מיקי רוזנטל: תראו, החשש שלכם די ברור.

מיקי רוזנטל: אתם פוחדים שחברות גדולות יעשו ספקולציות לשערי המטבע בפעולות שונות, אבל את הדבר הזה אפשר למנוע בקלות.

מיקי רוזנטל: אם אתם מוסיפים בחוק הזה, שזה חל על כל חברה, הן פרטית, הן ממשלתית, אבל בתחילת השנה היא צריכה להודיע אם היא עושה את זה דולרית או שקלית ואז היא לא יכולה יותר להמר ולא יכולה לעשות יותר ספקולציות, נגמר העניין ואז אתם גם לא עושים אפליה בחוק.

<ברוך משולם: גם אם היא תהמר, בכל מקרה זה יפגע בהכנסות ממסים כי או לפחות בבסיס של גביית מסים כי אם שער הדולר ירד - - -

מיקי רוזנטל: ואם שער הדולר יעלה?

<ברוך משולם: מאוד יכול להיות אבל אנחנו רוצים יציבות.

<ברוך משולם: אנחנו מעדיפים את היציבות על פני השינויים.

<ברוך משולם: לכן, גם אם זה יעלה ויהיה לנו עוד קצת, אנחנו מעדיפים מלכתחילה בסיס יותר קבוע שעל בסיסו נקבע תקציב המדינה.

משה גפני: שאלה אחרונה לפני שתקריאו את החוק ונצביע.

משה גפני: הרי אם יש כלל, למה צריך שהמנהל, בהתייעצות עם מנהל רשות החברות הממשלתיות, למה צריך את זה?

משה גפני: בחוק עצמו לא צריך את זה.

<ברוך משולם: אנחנו באמת רוצים לבדוק שהכללים מתקיימים, שכללי החשבונאות מתקיימים ואנחנו לא רוצים לפתוח את זה לכולם אלא בחינה ספציפית פרטנית.

משה גפני: אז שיהיה כתבו, שייבדקו על ידי המנהל בהתייעצות.

משה גפני: שייבדקו.

<ברוך משולם: הכלל הוא בחוק.

משה גפני: בסעיף הזה אתה כאילו נותן שיקול דעת למנהל ולמנהל רשות החברות הממשלתיות.

משה גפני: זה מנהל רשות המסים ומנהל רשות החברות הממשלתיות.

משה גפני: יוצא מהחקיקה הזאת כאילו שאתה אומר, יש כלל שאנחנו קובעים בחוק, חברה ממשלתית וכו', אבל זה לא נגמר שם, למנהל רשות המסים יש עוד שיקול דעת.

משה גפני: אם אתה מדבר על זה שהוא רק יבדוק את זה, אז תכתוב את זה, אחרת מה הכנסת אותם במשחק הזה, לאיזה צורך?

<שגית אפיק: יש גם חוק, יש כללים של שר האוצר באישור ועדת הכספים והוספתם פה שלייקס מספר שלוש, שזה מנהל רשות המסים ומנהל רשות החברות הממשלתיות, למה זה דרוש?

משה גפני: עוד הפעם.

משה גפני: ברוך, יש את החוק שעליו אתם שמים את הסעיף הזה, זה בסדר.

משה גפני: בחוק נקבעים כללים ששר האוצר קובע אותם באישור ועדת הכספים.

משה גפני: למה יש את הסעיף הזה?

משה גפני: הסברתם.

משה גפני: אנחנו לא כל כך מבינים למה זה רק זה, אבל בסדר, נקבל את עמדתכם.

משה גפני: אבל אז, למה צריך את המנהל?

משה גפני: יש כללים, אתה רוצה שהמנהל יבדוק?

משה גפני: שהמנהל יבדוק.

<שגית אפיק: ממתי התחלתם את התהליך עם התעשייה האווירית, שהם ביקשו את המעבר הזה?

<רויטל רז: 2015.

מיקי רוזנטל: אני אגיד לך מה אני מעדיף.

מיקי רוזנטל: במקום לחוקק חוק מפליא, בוא ניתן לתעשייה האווירית, אנחנו.

משה גפני: אבל אז יבואו חברות אחרות.

מיקי רוזנטל: איזה חברות?

מיקי רוזנטל: אין חברות אחרות.

מיקי רוזנטל: זה מה ששאלנו, לא קיבלנו תשובה.

מיקי רוזנטל: בוא ניתן לתעשייה האווירית, כדי לא לפגוע בתעשייה האווירית ולא לחוקק חוק מפלה.

משה גפני: זה ממש מפלה.

מיקי לוי: זה בעייתי עם חוק, בוא נעשה הוראת שעה, לא בחוק.

מיקי לוי: זה בעייתי עם חוק.

<ברוך משולם: נראה לנו שהקריטריון מבחינת התעשיות האלה זה ודאות.

<אייל יוניאן: כבר היום יש שני סייגים בחוק, לאל על ולצים יש שני סייגים.

<רויטל רז: הכללים שמדבר פה סעיף 130א' רבתי זה לא מגבלות לכניסה, אין שם מבחני כניסה, מבחני הכניסה מנויים בתוך החוק עצמו, הכללים זה רק איך ליישם את אותן תקנות דולריות.

<רויטל רז: לכן אין פה מבחן על מבחן על מבחן.

<רויטל רז: אגב, הדבר היחיד שכן יש שם זה עניין היציאה, אי אפשר כל שנה לשנות את הבחירה.

משה גפני: לא נוגע בזה.

משה גפני: מה אתם רוצים פה ממנהל רשות המסים?

<רויטל רז: הרעיון הוא בעצם, שתיבחן כל חברה וחברה, שלא יהיה מסלול ירוק לכל 160 חברות - - -

משה גפני: תכתבו שאתם בודקים.

משה גפני: הניסוח לא נכון.

<ברוך משולם: אז שיבדוק ויאשר, מבחינת ניסוח?

<ברוך משולם: אנחנו גם רוצים שיוכל להתייעץ עם מנהל רשות החברות.

משה גפני: המנהל יבדוק ויתייעץ עם מנהל רשות החברות הממשלתיות.

משה גפני: זו חקיקה לא נכונה.

משה גפני: משרד המשפטים בבקשה.

<שרית פלבר: אני יכולה להציע, אם אני מבינה נכון, הכוונה לומר, שהוא יאשר לאחר שהוא בדק שיתקיימו התנאים.

משה גפני: הוא לא צריך לאשר.

משה גפני: הוא לא עומד בעניין של האישור, גם אתם לא מבקשים את זה.

משה גפני: אתם מבקשים שהוא יבדוק בגלל שהאישור, יש את הכללים שקבעתם בחקיקה, זה בסדר.

משה גפני: אתם צריכים את מנהל רשות המסים רק שיבדוק שהוא עומד בכללים.

משה גפני: אז לנסח את זה בצורה הזאת.

<שגית אפיק: בתוך כמה זמן תאשרו את התעשייה האווירית - - -

משה גפני: רגע, רגע, אני רוצה לדעת לגבי זה.

משה גפני: אני אבקש לנסח את זה באופן הזה: שהמנהל יבדוק אם הוא עומד בכללים לאחר התייעצות עם מנהל רשות החברות הממשלתיות.

<שגית אפיק: אז: והמנהל יבדוק את עמידתם בכללים כאמור.

<שגית אפיק: המנהל בהתייעצות עם מנהל רשות החברות הממשלתיות יבדוק את עמידתם בכללים כאמור.

<רויטל רז: יש פה קושי בסיסי.

משה גפני: רק שתדעי דבר אחר, את באה מהממשלה עם נוסח מסוים, את צריכה להיערך לעניין שפה הולכים לשנות את הנוסח.

<רויטל רז: כן, אבל השאלה אם זה לא פוגע בי בסעיפים אחרים?

משה גפני: במה?

<רויטל רז: סתם לצורך העניין, כדי להיכנס לתקנות דולריות, חברה צריכה להיות חברה בהשקעת חוץ, הגם שלא רשום שם שאני באופן אקטיבי צריכה לאשר שהיא חברה בהשקעת חוץ, אני כדי להיכנס לה צריכה להוכיח שהיא חברה בהשקעת חוץ.

משה גפני: את רוצה לתת סמכות למנהל רשות המסים בלי שיהיה כתוב פה?

<רויטל רז: לא, להפך, מה שאני באה לומר, שהסמכות הזאת היא סמכות ריקה, ממילא אם אני אגלה אחר כך שהן לא עמדו בכללי החשבונאות ולפי כללי החשבונאות לא מגיע להן - - -

משה גפני: אז בשביל מה את צריכה את מנהל רשות המסים?

משה גפני: אתם אמרתם שצריך שהוא יבדוק.

<רויטל רז: האישור צריך להיות אישור שלא סתם הם עמדו בכללים, זה אישור שאמור להיות - - -

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: אין לו מעמד בעניין הזה בגלל שאז באמת אנחנו נותנים שיקול דעת מיותר לחלוטין, אלא אם כן אין ברירה.

משה גפני: אנחנו לא מסכימים לתת שיקול דעת.

משה גפני: אם אתם רוצים לתת לחברה הממשלתית את האפשרות הזאת, תתנו לה.

משה גפני: היא צריכה לעמוד בכללים?

משה גפני: זה אני מבין.

משה גפני: אז אומרים, שמנהל רשות המסים, בהתייעצות עם מנהל רשות החברות הממשלתיות יבדוק האם הן עומדות בכללים.

משה גפני: אבל אם הן עומדות בכללים הוא לא צד.

<רויטל רז: אני אתן דוגמה.

<רויטל רז: אם לצורך העניין יש לי חברה ממשלתית כלשהי – הרי לא כל החברות הממשלתיות הן בתעשיות הביטחוניות ויש בעיה להביא משקיע זר – ואותה חברה כדי לעמוד בהגדרה של חברה ממשלתית היא רק צריכה 51% אחזקה, הולכת ומנפיקה בבורסה את כל ה-49%.

<רויטל רז: האם אני צריכה לתת לה אישור כזה?

משה גפני: מה החוק אומר?

<רויטל רז: החוק מאפשר למנהל להפעיל שיקול דעת.

משה גפני: מה החוק אומר?

משה גפני: לא, לא, שיקול דעת, אני רוצה להחליט.

משה גפני: המנהל שם יהיה חבר שלו אז הוא ייתן לו אישור?

משה גפני: מה הכלל?

<רויטל רז: חס ושלום.

<רויטל רז: המנהל יכול רק לצמצם, לא להרחיב.

משה גפני: בסדר, לצמצם עוד יותר גרוע.

משה גפני: לגבי העניין הזה של מה שכתוב כאן, אנחנו רוצים לאשר את זה.

משה גפני: אנחנו רוצים לאשר את זה, לא לתת שיקול דעת חדש.

משה גפני: אם הוא עומד בכללים, בסדר.

משה גפני: מה זה עומד בכללים?

משה גפני: תהיה סמכות למנהל לבדוק בהתייעצות אם הוא עומד בכללים.

משה גפני: לא לתת לו שיקול דעת, 49% ו-51%, אסור להגיד דבר כזה.

משה גפני: בשביל מה שיקול דעת?

משה גפני: בסדר, אנחנו נאשר את הסעיף ככה עם הניסוח הזה.

<ברוך משולם: ברשותך עוד הערה קצרה.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים להכניס הערה גם לגבי חברת בת של חברה ממשלתית ואז אנחנו מציעים לעדכן את הנוסח המוצע כפי שאקריא אותו כעת, שגם חברת בת תוכל ליהנות מזה מלמעלה, חברת בת של חברה ממשלתית.

משה גפני: יש משהו כזה?

<ברוך משולם: כן.

<אייל יוניאן: אצלנו יש את אלתא בע"מ, היא חברת בת.

משה גפני: בסדר, אני מציע לחברים לקבל את זה.

<שלומית: רק צריך להגיד את זה, שאנחנו מתקנים את זה ולכן כיוון שהסעיף פוצל אז יהיה בעצם תיקון סעיף 130א' לפקודת מס הכנסה וזה יהיה בפקודת מס הכנסה, בסעיף 130א'(ג).

<ברוך משולם: כמובן.

<ברוך משולם: חברה ממשלתית - - -

משה גפני: בבעלות מלאה של הממשלה.

<ברוך משולם: חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, או חברה שמלוא זכויותיה מוחזקות על ידי חברה ממשלתית כאמור.

מיקי רוזנטל: טוב, מלוא זכויותיה, מאה אחוז.

<שלומית ארליך: ברוך, למה לא לכתוב חברת בת?

<שלומית ארליך: אמרת חברת בת ממשלתית, אז למה לא לציין את זה במפורש?

<ברוך משולם: חברה שמלוא זכויותיה, דיברנו על הנוסח גם עם משרד המשפטים - - -

משה גפני: לא חשוב, תסביר.

מיקי רוזנטל: הבעיה היא, שהיא יכולה חברה פרטית.

מיקי רוזנטל: הממשלה מחזיקה גם חברות פרטיות.

משה גפני: שלומית, מה זה משנה?

<רויטל רז: יש חברה בת ממשלתית, אבל אז מספיק 51% שהחברה הממשלתית מחזיקה ואנחנו רוצים יותר מזה.

<ברוך משולם: אנחנו רוצים את מלוא הזכויות ולא אחזקה חלקית.

משה גפני: בסדר.

<ברוך משולם: "שמטבע הפעילות שלה, כמשמעותו בכללי חשבונאות מקובלים הוא דולר או אירו, והמנהל, בהתייעצות עם מנהל רשות החברות הממשלתיות, אישר אותה לעניין סעיף זה".

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: אישר – אנחנו מורידים.

משה גפני: יהיה כתוב: יבדוק אם הם עומדים בכללים לעניין סעיף זה.

<שגית אפיק: יבדוק את עמידתם בכללים כאמור.

משה גפני: מי בעד אישור הסעיף כפי שהוקרא וכמו שהוספתי את העניין?

משה גפני: מי בעד, מי נגד, מי נמנע.

משה גפני: בעד – רוב

משה גפני: נמנעים – אין <סעיף 163 - מתוך פרק י' (תשתיות להולכה ולאחסון של נפט), מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות 2017 ו-2018), התשע"ז-2016, נתקבל.

משה גפני: >

משה גפני: הסעיף אושר, אני מודה לכם, תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.