ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 727, 2017-06-13 10:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מקדם בברכה את השר יריב לוין, שר התיירות.

משה גפני: אני מבקש, לפני שאני אומר כמה מילים בעניין הזה גם בשבחו של השר, אני מבקש להגיד משהו אחר: היה פה דיון בוועדה ביום רביעי לפני שבועיים, דיון מאד קשה ולא פשוט על הנושא של יועצי המשכנתאות בבנקים.

משה גפני: אני מאוד התרגזתי אבל כל חברי הוועדה היו בכעס גדול על העובדה הזאת שאפשר ללכת עם עו"ד לבית משפט, אפשר ללכת לנושאים כלכליים עם רואה-חשבון או עם יועץ מס, ואי אפשר ללכת לבנק עם יועץ משכנתאות.

משה גפני: הבנקים הערימו קשיים בעניין הזה ואנחנו מאוד דיברנו קשה עם בנק ישראל על העניין.

משה גפני: אתמול הוציאה המפקחת על הבנקים חוזר שאנחנו כמובן לא נמצאים בו וכולי, ומורידים את הנושא הזה מסדר היום.

משה גפני: כלומר, נותנים הנחיה לבנקים שיועץ משכנתאות יכול לבוא עם הלקוח, יכול לבוא בלי הלקוח, הוא צריך לקבל את כל האינפורמציה.

משה גפני: הבנק לא יכול לעשות חשבון שעם היועץ הזה הוא ירוויח כסף ועם היועץ הזה הוא לא ירוויח כסף.

משה גפני: החוזר הוא חד-משמעי.

משה גפני: אני שמעתי עליו בתקשורת.

משה גפני: הם אמרו שישלחו בכתב.

משה גפני: על כל פנים, אני נשאר עדין בעניין שיש הצעת חוק שהגיש אותה רועי פולקמן, שאנחנו חתמנו עליה.

משה גפני: לא הגשתי חוק נפרד אבל החוק הזה תלוי ועומד על המעמד של יועצי המשכנתאות.

משה גפני: בנק ישראל הוציא את החוזר, אנחנו נעקוב אחרי זה ואני מברך על כך.

משה גפני: אני חושב שזה נכון, כולנו סברנו שזה נכון.

משה גפני: אם יהיו חריקות בעניין הזה, החוק תלוי ועומד.

משה גפני: אני גם מברך את המגמה הזאת אף על פי שאנחנו הופכים להיות יותר ויותר בכל הנושאים שעולים פה על סדר היום, אלה שנלחמים, אלה שעושים את העבודה השחורה.

משה גפני: כשזה מסתדר, אנחנו בצד.

משה גפני: בסדר, אז זה כנראה גורלנו ואתה מכיר, השר, דברים כאלה?

יריב לוין: כן.

משה גפני: הנושא הזה יסתדר.

משה גפני: נעקוב אחריו.

משה גפני: אני מברך את בנק ישראל על כך.

משה גפני: אני מברך את יועצי המשכנתאות על כך.

משה גפני: אני קצת תמה עליהם, אם אני הייתי יועץ משכנתאות, הייתי מברך גם את הוועדה ולא רק את בנק ישראל.

משה גפני: הם לא התנדבו לנושא הזה.

משה גפני: זה היה מהלך - -

איתן ברושי: אתה הרגלת את כולם שזה אפשרי.

משה גפני: נכון.

משה גפני: מה אני יכול לעשות?

איתן ברושי: לשנות.

משה גפני: אוקי.

משה גפני: רבותי, אני על כל פנים סבור שזה מהלך טוב של ועדת הכספים.

משה גפני: הנושא הזה הוא נושא שצריך להסדיר אותו.

משה גפני: כרגע - -

מיקי לוי: אני לא מסכים למכתב הזה, סליחה שאני מתפרץ - בוקר טוב אדוני - על כל נושא יועצי המשכנתאות.

משה גפני: אתה לא?

מיקי לוי: לא.

מיקי לוי: מה שהם עשו, הם עשו ככה.

מיקי לוי: .

משה גפני: בסדר, נדבר על זה עוד.

משה גפני: אנחנו פה.

משה גפני: לכן אמרתי בהתחלה - -

מיקי לוי: הם יקבעו מי יכנס ומי לא?

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: אני מברך על המהלך.

משה גפני: נעקוב אחריו ונישאר עדין עם חקיקה בעניין.

משה גפני: לא נתקדם אתה, נלמד את הנושא.

משה גפני: אתה באמת היית – אתה מרגיש נוח הבוקר, אחרי שמוציאים מכתב ואתה בכלל לא בעניין?

משה גפני: אבל בסדר, לא נורא.

מיקי רוזנטל: לא משנה.

מיקי רוזנטל: צדיקים, מלאכתם נעשית על ידי אחרים וזה הכל.

משה גפני: בסדר גמור.

משה גפני: רבותי, אני עובר לסדר היום.

משה גפני: אני מברך את השר יריב לוין על ההופעה שלו כאן.

משה גפני: זאת הפעם הראשונה, זה משרד ראשון שאנחנו מבצעים את הפיקוח על משרד.

משה גפני: לקחנו משרד בינוני שיש לו חשיבות ושהוא גם נראה משרד מסודר, ואנחנו מתכוונים לעשות את זה עם כל משרדי הממשלה.

משה גפני: משרדים גדולים יותר, אז יהיה אולי פעמיים בשנה.

משה גפני: משרדים קטנים יותר יהיה פעם בשנה.

משה גפני: זה למעשה התפקיד המרכזי של ועדת הכספים, זה הפיקוח על התקציב של המשרדים ואנחנו היום עם משרד התיירות.

משה גפני: אני רוצה להגיד לכם שברגע שפנינו ליריב לוין, לשר התיירות, מיד היתה הסכמה.

משה גפני: הוא הכין גם את המשרד שלו ואני מברך אותו על כך, וזאת מבחינתנו פתיחה טובה.

משה גפני: אדוני השר, הבמה לרשותך.

יריב לוין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יריב לוין: אני מודה לכם מאוד על זימון הדיון הזה, שבעיני הוא דבר חיוני.

יריב לוין: פשוט קשה להאמין שזו הפעם הראשונה שהדבר הזה קורה, באמת לא להאמין.

משה גפני: לחבר הכנסת מיקי רוזנטל יש תרומה רבה בעניין הזה אבל כל חברי הוועדה.

משה גפני: זה גם מופיע בנוהל של העברות.

משה גפני: נשתדל לעשות את הדיון הזה.

יריב לוין: אני חושב שזה דבר חיוני - -

איתן ברושי: זה התנאי לתקציב דו-שנתי.

משה גפני: לא קשור.

משה גפני: גם תקציב חד-שנתי.

יריב לוין: ואגב, אני מוכרח לומר שזה חשוב מאוד גם למשרד עצמו.

יריב לוין: זה בעצם מאלץ אותך לעשות איזו שהיא בחינה לעומק, ואנחנו נראה את זה כאן.

יריב לוין: אנחנו גם עלינו תוך כדי התהליך הזה על דברים שאולי לא היינו מספיק מודעים להם או שגם אם היינו מודעים להם לא הגענו לטפל בהם והימים פשוט עוברים.

יריב לוין: יותר מזה, אני גם רוצה לומר, וזאת הזדמנות לומר תודה לוועדה על הגיבוי העצום שהיא נתנה לי בתחילת הדרך.

יריב לוין: היושב ראש זוכר שקיימנו ממש בתחילת הכהונה שלי ישיבה בסוגיית תקציב משרד התיירות, וכשדיברתי אז על כך שצריך להכפיל את תקציב השיווק כדי שאפשר יהיה לעשות משהו, באמת קיבלתי כאן גיבוי משמעותי והדבר הזה באמת קרה.

יריב לוין: בהחלט במה שאני אציג כאן, צריך לומר - בדרך כלל באים בטענות קשות למשרד האוצר ולאגף תקציבים.

יריב לוין: אני יכול לומר לכם שיש לי שם שיתוף פעולה מצוין.

יריב לוין: הרבה מאוד הבנה וגיבוי למהלכים שאנחנו עושים וגם אני חושב שיש להם גם חלק בתוצאות שישנן.

יריב לוין: נמצאים כאן המנכ"ל עם הצוות המקצועי של המשרד ככה שאפשר יהיה להציג את השאלות.

יריב לוין: אני אתן איזו שהיא סקירה שמשלבת בין מה שאנחנו עושים אל מול השורות התקציביות, כשאני אתייחס יותר לפעילות וקרן תיתן את ההתייחסות הפרטנית לכל אחת מהשורות התקציביות.

יריב לוין: ומבחינת שאלות, היושב ראש, זו החלטה שלך.

יריב לוין: אני מוכן גם שתהיינה שאלות באמצע אם רוצים, לי בעניין הזה אין שום בעיה.

יריב לוין: תראו, אני רוצה להתחיל מנקודת המוצא והיא צילום מצב של איפה אנחנו עומדים: ההחלטה הראשונה שאני קיבלתי כאשר נכנסתי למשרד היתה להציף את הסוגיה של הגדלת התיירות הנכנסת למדינת ישראל כדבר העיקרי והמרכזי שאנחנו עושים.

יריב לוין: נכון, אנחנו מעודדים תיירות פנים וזה חשוב, ועושים כל מיני דברים אחרים אבל בסוף בסוף אני חושב שהדבר שמחולל שינוי אמתי, מייצר צמיחה, מייצר תעסוקה וכן הלאה זה שינוי וגידול בתיירות הנכנסת.

יריב לוין: כדי להגיד לתוצאה הזאת אנחנו עשינו באמת שינויים עמוקים מאוד בכל רובדי העבודה של המשרד, שתכף נסקור אותם אבל אני רוצה להציג בהתחלה את המצב שבו אנחנו נמצאים היום: היו לנו בחמשת החודשים הראשונים של השנה 1,432,000 תיירים, מספר שלא היה כמוהו מעולם.

יריב לוין: בחודש אפריל היו 350,000 תיירים בחודש אחד, שזה שיא של כל הזמנים.

יריב לוין: מחודש נובמבר ועד היום, קרי בשבעת החודשים האחרונים, כל אחד מהחודשים היה שיא של כל הזמנים לחודש המסוים הזה.

יריב לוין: ואנחנו נוקבים בהערכה של 3,300,000 תיירים בסוף השנה.

יריב לוין: אני חושב שההערכה שמרנית אבל אני מעדיף להיצמד אליה כרגע.

יריב לוין: הנחה שמבטאת גידול של 400,000 תיירים ביחס למה שהיה לנו בשנה שעברה, ואני רוצה לציין שמי שיסתכל על הטבלה יראה שאנחנו כבר היום עומדים על כמעט 300,000 תיירים יותר ממה שהיה לנו בשנה שעברה בתקופה המקבילה כך שההנחה שהסך הכל יסתכם ב-400,000 היא באמת הנחה מאוד מאוד שמרנית.

יריב לוין: היא מניחה שאנחנו נרד משמעותית בקצב הגידול בהמשך השנה, דבר שלא בהכרח יקרה אבל אני מעדיף לעמוד במקום הזה.

מיקי רוזנטל: אדוני, אם כבר אתה במספרים האלה, יש לך גם נתונים על כמה התיירים האלה הוציאו בארץ?

יריב לוין: כן, כן.

יריב לוין: אנחנו בדיוק בשקף הבא, והשאלה מאוד נכונה ואגב, היא גם מעניינת.

יריב לוין: צריך להבין את המשמעויות הכספיות.

יריב לוין: 2,900,000 תיירים שהגיעו לכאן בשנה שעברה הכניסו כ-28 מיליארד שקל וייצרו 234,000 מקומות עבודה כאשר התוספת שאנחנו מדברים עליה, של 400,000 תיירים – אני אומר שוב: 300,000 מתוכם כבר קיבלנו, כבר יש לנו ביד, תביא עוד 2.2 מיליארד הכנסות למשק ותוספת של 16,000 מועסקים.

יריב לוין: אני יכול לעשות בדיוק את החשבון, סכום של 1,492 דולר בממוצע שמשאיר כאן כל תייר כפול המספר.

יריב לוין: כך אנחנו מגיעים למספרים האלה.

איתן ברושי: שכולם ייסעו לקפריסין מפה.

איתן ברושי: נכון.

איתן ברושי: לכן גם היקף ההוצאות הוא יותר גדול - -

חמד עמאר: מאיפה עיקר הכניסות?

מנואל טרכטנברג: תרשה לי להעיר דווקא בעניין הזה של הפדיון הגבוה: הצד השני של המטבע זה שבארץ נורא קשה לתיירים זולים, בוא נקרא להם ככה, אלה שהם בעלי הכנסות נמוכות, המלונות יקרים מאוד, השירותים יקרים מאוד ויש תלונות גדולות על זה, וזה אחד מהגורמים שחוסמים מלמעלה את הגידול בתיירות ולכן, צריך לגוון בכלים שיש לנו כדי למשוך אלינו גם תיירות זולה יותר.

יריב לוין: אני מקבל ב-100%.

יריב לוין: אני חושב שזה ניתוח חד ומדויק של אחת מבעיות היסוד שלנו.

יריב לוין: אני גם בהמשך אתייחס לזה בצורה מפורטת.

יריב לוין: האבסורד הזה הוא אפילו עוד יותר חד מכיוון שבגלל הגידול בטיסות ה"לואו קוסט" נוצר מין מצב שאתה אומר לתיירים: תקנה טיסה ב-100 דולר ותשלם 50 דולר ללילה.

יריב לוין: אי אפשר למכור את הדבר הזה.

יריב לוין: לכן, כל המדיניות שלנו בנושא בתי מלון נוטה לכיוון של יצירת מלונות עממיים.

יריב לוין: אני אגיע לזה, אני אתייחס לזה, בצורה מאוד מאוד אגרסיבית.

יריב לוין: אני אתייחס, זו נקודה סופר נכונה אם רוצים באמת להגיע לצמיחה יותר מהירה ומשמעותית.

יריב לוין: תראו, כדי לייצר את השינוי הזה, כפי שאמרתי קודם, היה צריך לבצע עבודה רוחבית בכל היבטי העבודה של המשרד, ואנסה לגעת בכותרות בדברים העיקריים שעשינו, ולשלב לתוך זה את השורות התקציביות הרלוונטיות שמימנו את הפעילויות האלה.

יריב לוין: הנושא הראשון הוא סוגיית השיווק.

יריב לוין: תראו, אנחנו עשינו כאן כמה שינויים גדולים אבל בדבר אחד המשכנו – אני חושב שתמיד לבוא ולומר שכל מה שהיה קודם לא שווה, בוא נעשה הכל מחדש.

יריב לוין: לא, היו גם דברים מאוד טובים שנעשו - -

איתן ברושי: כל השנים האחרונות זה שרים שלכם אז לא תעשו ביקורת עצמית.

יריב לוין: זה אתה צריך להגיד לחמד, לא לי.

חמד עמאר: אתה יכול להגיד לחמד אבל תסתכל ב-2014,2013 את הגדילה שהיתה.

חמד עמאר: אני הייתי מעורב מאוד במשרד התיירות עם הסינים, ואני יודע את העבודה הטובה שעשו.

יריב לוין: לכן אני באמת אומר - -

משה גפני: לא במישור הפוליטי.

מיקי רוזנטל: - - - השאלות המקצועיות.

משה גפני: הנושא הפוליטי הוא לא הנושא - - -

יריב לוין: אני גם אומר במפורש שנעשו הרבה מאד דברים טובים ולכן, אנחנו בהחלט המשכנו והעמקנו את פעולות השיווק שנעשו בשווקים הקיימים, שהביאו תוצאות יפות בשווקים האלה.

יריב לוין: אבל אחד הדברים היסודיים שבעיניי היינו מוכרחים לשנות היא העובדה שישראל לאורך כל השנים שיווקה את עצמה לשני קהלים בלבד: לקהל נוצרי-צלייני ולקהל יהודי.

יריב לוין: אין ספק שאלה שני סגמנטים שיש לנו בהם יתרון.

יריב לוין: כפי שאמרתי, נעשתה שם עבודה טובה והיא גם הביאה תוצאות טובות אבל אם אנחנו רוצים באמת להגיע למספרים אחרים ולמצות את הפוטנציאל, אנחנו מוכרחים לעבור לעבודה מול הקהל הכללי, מול האנשים שכמו כל מי שיושב כאן, בחדר הזה, באים בעיקר לחופש, לבילוי, לחופשה בהרים, מה שנקרא "city break" וכן הלאה.

יריב לוין: ואז אנחנו בעצם יצרנו מצב באירופה שנקרא: "two cities one break".

יריב לוין: כלומר, להגיד לאנשים: בואו תקבלו את כל היתרונות בכרטיס אחד, את הישן והחדש, תל-אביב וירושלים וכן הלאה, כשאנחנו אומרים להם תבואו לישראל, תיהנו מחופש, מים, ממזג אוויר מצוין, מקולינריה, מתרבות, מהרבה דברים נהדרים ומערך מוסף.

יריב לוין: אתם יכולים לראות כאן את כל המקומות הקדושים, את האתרים ההיסטוריים, והכל נגיש וקרוב.

מנואל טרכטנברג: הזכרת את הצליינות, אתמול כאן בכנסת דובר על זה.

מנואל טרכטנברג: איך אתה מסביר את הקשיים שיש אל מול הסגמנט הזה?

יריב לוין: קודם כל, אני חושב שבסגמנט הזה כמו בכל הסגמנטים האחרים ואנחנו רואים דווקא עליה בניגוד למה שנאמר בלי שום בסיס בדיון שהיה אתמול על ידי חלק מהאנשים.

משה גפני: מה היה אתמול?

<קריאות: בוועדת הכלכלה - - -

יריב לוין: אבל אני אומר לך איפה הבעיה המרכזית בעיני - -

מנואל טרכטנברג: קודם כל מה העובדות?

יריב לוין: העובדות הן שיש עליה בצליינות.

יריב לוין: להערכתי, אם אני יכול לנתח את הקהל שמגיע, אנחנו עמדנו עד היום בסביבות שליש מהקהל שהיה קהל צלייני והיעד שלי, כפי שאמרתי קודם, היה לפרוץ לקהלים רחבים יותר ואני חושב שרוב הגידול מגיע מהם.

יריב לוין: הוא לא מגיע עדין מהעולם הצלייני, ואני אסביר גם את הבעיה: תראו, בצליינות יש כמה מרכיבים שמקשים על העניין הזה מאוד.

יריב לוין: הדבר הראשון הוא שצריך לעשות הפרדה ברורה בין הרצון לבוא לבין המימוש שלו בפועל.

יריב לוין: מספר האנשים בעולם שמוטיבציה שלהם לבוא היא צליינית נטו הוא כפי שאמרתי לא כל כך גדול.

יריב לוין: הרבה מאוד אנשים אומרים: אני רוצה חופש, אני רוצה ליהנות וכן, אני רוצה גם פעם בחיים לבוא לראות את ישראל רק את הפעם בחיים הזאת כל פעם דוחים כי החופש הוא בסוף יותר חשוב מהעניין הזה.

יריב לוין: ב.

יריב לוין: הרבה מאוד מהאנשים שרוצים לבוא, אין להם את האמצעים הכספיים לבוא כי אנחנו בסוף – צריך לטוס לכאן מרחוק.

יריב לוין: קשה מאוד להשוות את זה למשל לרומא, שבכל זאת יושבת בלב אירופה ואתה יכול להיכנס לאוטו ולנסוע ולהגיע אליה או לעשות את זה ברכבת ודברים מהסוג הזה.

יריב לוין: ג.

יריב לוין: הקהל הצלייני הוא קהל מאוד מאוד רגיש לנושא הביטחון כי רובו קהל מבוגר יותר.

יריב לוין: אנשים אומרים, איך אומרים?

יריב לוין: אני מחכה, יום אחד אני אגיע.

יריב לוין: אגב, גם השיווק שלנו – היום אנחנו משווקים גם לקהל הצלייני מעטפת הרבה יותר, הייתי אומר, שמחה של העניין.

יריב לוין: תבוא, תהנה וכן הלאה.

יריב לוין: אתה לא בא לפה כדי לסבול.

יריב לוין: קודם השיווק היה כזה: אתה מוכרח פעם בחיים, לפני המוות, לבוא קרוב לאלוהים, לסבול קצת - -

מנואל טרכטנברג: ויה-דולורוזה.

יריב לוין: כן.

יריב לוין: עדין הדבר הזה נתפס יותר כאיזה מסע שעושים יותר אנשים מבוגרים, ובמקרה הזה בדרך כלל הפגיעות של הקהל הזה לבעיות ביטחון היא פגיעות מאוד גדולה.

יריב לוין: אתה רואה שברגע שמתרחש אירוע ביטחוני הצליינות מיד מתבטלת ויורדת.

יריב לוין: אגב, אחד היתרונות בשיווק של פעולות של ה"city break" וכן הלאה, שהן פונות לקהל הרבה יותר צעיר, שכמו הצעירים שלנו, אני לא יודע כמה אנשים פה ייסעו לטרק בבוליביה עכשיו, החבר'ה הצעירים שלנו עושים את זה.

יריב לוין: אני חושב שזה נכון גם בהיבט הזה.

משה גפני: סליחה, אני רוצה להגיד לך שהיה אצלי בשבוע שעבר שגריר אוסטרליה, הוא עומד לסיים את - -

יריב לוין: גם אצלי.

משה גפני: הוא אומר שהם מתכננים טיסות ישירות מאוסטרליה, וזה מעלה את כל - -

יריב לוין: כן, תכף אנחנו נגיע לעולם התעופה - -

משה גפני: וזה מעלה פה את כל - -

מיקי רוזנטל: אדוני, אם הוא הפסיק אותך אני גם אפריע - -

יריב לוין: אני תכף אגיע לכל הדברים - -

מיקי רוזנטל: אני רוצה לשאול שאלה על - - - אבל מהבחינה המספרית, סעיף 3703 - -

יריב לוין: תן לי רק עוד משפט ואז נעבור לטבלה עם המספרים ואז נראה.

יריב לוין: תן לי רק עוד משפט להציג רגע ואז אין שום בעיה, נשמע את השאלות.

יריב לוין: אני רק רוצה לומר על כלי השיווק במקום הזה, לתת סתם דוגמה לשינויים הגדולים.

יריב לוין: תראו, אנחנו עברנו למשל לשיווק הרבה יותר משמעותי בתוך עולם הדיגיטל ממה שהיה בעבר, ואני אתן דוגמה: כשעבדנו על צליינות וקהל יהודי, אתה בדרך כלל עובד עם סוכני נסיעות קטנים שעובדים מול הקהילה או הכנסייה באותה עיר או אותה עיירה שבהם הם פועלים.

יריב לוין: כאשר אנחנו רוצים לפרוץ לקהלים הרחבים, אנחנו צריכים לעבוד עם הגורמים הגדולים: "אקספידיה", "בוקינג", כל הגורמים האלה למיניהם, ואז אתה נתקל בבעיה כי כדי לעבוד עם הסוכן הקטן אתה נותן לו כסף, הוא שם הודעה במקומון והוא שולח לך צילום של המודעה עם החשבונית, והחשב יודע לשלם.

יריב לוין: כאשר אתה רוצה לעבוד עם גורם כמו "אקספידיה", הוא אין לו מודעות בעיתון.

יריב לוין: הוא מקדם אותך בתוך האתר שלו, לזה נחשפים מיליונים אבל לזה אני לא יודע להביא צילום של המודעה ודברים מהסוג הזה.

יריב לוין: כלומר, היו פה אתגרים – אני מוכרח לומר שהחשבות טיפלה בהם בהסכמים פורצי דרך בהרבה מאוד מישורים שהם חריגים בשירות הציבורי בכלל כדי להגיע לתוצאה הזאת.

משה גפני: אז רגע, אולי קודם הוא ישאל?

יריב לוין: כן, אולי תציג רגע.

מיקי רוזנטל: כן, אני על הסעיף הזה.

משה גפני: מי מסביר את זה?

יריב לוין: יש לנו את הנתונים - - -

מיקי רוזנטל: לא שיתפתם אותנו.

יריב לוין: לא, נשתף עכשיו.

יריב לוין: ההערה היא נכונה.

מיקי רוזנטל: כן, אבל אתה יודע, יש פה אנשים רציניים שקוראים את זה.

יריב לוין: לא, אתה מבין שאנחנו במין - - -

מיקי רוזנטל: אין לנו טענות.

מיקי רוזנטל: אני אומר לך באופן עקרוני שכדי לפקח על הביצוע השוטף צריך את הנתונים השוטפים.

יריב לוין: אגב, היושב ראש, הייתי מציע מהניסיון שלנו, כי עבדנו באמת קשה להתכונן לעניין הזה, אחרי שייצבר פה מעט ניסיון, כדאי שיהיה פשוט איזה שהוא פורמט.

יריב לוין: אז יהיה לנו הרבה יותר קל.

<קריאות: - - -

משה גפני: רבותי, תרגיל רעידת אדמה.

משה גפני: אפשר להמשיך?

משה גפני: אנחנו נשנה קצת בסדר היום, אנחנו נתמצת יותר, גם החברים.

משה גפני: לאחר שמיקי רוזנטל אמר לי שהוא הביא את החלטות הממשלה שנוגעות למשרד התיירות, להגיד את העיקרים שבהם, שאתם תגידו אם ביצעתם או לא ביצעתם, תקצבתם או לא תקצבתם?

משה גפני: בבקשה, את היית - -

מיקי רוזנטל: אני חושב שזה צריך להיות חלק מהנוהל הכללי, אדוני.

משה גפני: בסדר, אמרתי לשר.

משה גפני: אנחנו לומדים מהישיבה הזאת.

מיקי רוזנטל: גם אנחנו לומדים.

משה גפני: בסדר, בבקשה.

<קרן שפר: אני תקציבאית משרד התיירות.

<קרן שפר: אני אציג קודם כל את מסגרת תקציב השיווק כפיש היא אמורה להיות, ואחר כך נצלול למספרים של ניצול תקציב אם תרצו.

<קרן שפר: מסגרת תקציב השיווק מורכבת משתי תכניות: פעילויות שיווק המתבצעות בארץ, שזה כולל תיירות פנים, הפקת חומר פרסומי ופעולות אירוח שאנחנו עושים.

<קרן שפר: מביאים לפה מובילי דעה מהעולם, ידוענים, מחליטנים, אילי תקשורת כדי שיחשפו אחר כך את המוצר הישראלי התיירותי בארצם.

<קרן שפר: התכנית השנייה, שזו ליבת הפעילות של המשרד זה פעולות שיווק המתבצעות בחו"ל.

<קרן שפר: זה נראה על פניו שהתקציב לשנת 2016 נמוך מ-2017 אבל קיבלנו תוספת תקציבית של 100,000,000 שקל בשלהי 2016 שבעצם שימשו ליצירת קמפיינים בסוף שנה ונמשכו לתחילת - -

מיקי רוזנטל: את מדברת על 16, על סעיף שיווק בחו"ל?

<קרן שפר: כן.

מיקי רוזנטל: אז רגע, בואי נדבר קודם על השיווק בארץ.

מיקי רוזנטל: שאלות: בשנת 2012 התקציב בפועל היה 40,000,000.

מיקי רוזנטל: למה הוא ירד ב - -

משה גפני: למה הוא ירד?

משה גפני: במה?

מיקי רוזנטל: למה הוא ירד?

יריב לוין: אני אענה.

<קרן שפר: לא, לא - - -

מיקי רוזנטל: הוא ירד, אני בדקתי את זה שנים אחורה.

יריב לוין: אין בעיה, אני אענה.

יריב לוין: צודק.

יריב לוין: אין ויכוח על המספרים, אני אענה לך בצורה פשוטה מאוד: החלטת מדיניות שלי, חד-משמעית, שאמרה את הדבר הבא: אנחנו, ואמרתי את זה בפתח הדיון – אני הצבתי כיעד המרכזי של המשרד את הסוגיה של הבאת תיירות מחו"ל באמת בהיקפים אחרים.

יריב לוין: כדי להגיע לשם, צריך לאגם את המשאבים ולשים אותם שם.

יריב לוין: כשאתה מתפזר, אתה לא מגיע לשום דבר.

יריב לוין: יותר מזה, אגיד לך עוד משהו: אני הייתי מוכן לעשות, ואתה תראה שגם את התקציב שהקצינו לא ניצלנו - -

מיקי רוזנטל: זאת היתה השאלה הבאה.

יריב לוין: אז אני אומר, לא במקרה וגם אגיד לכם למה: כי אני, בתכנון התקציב שלי, ונמצא פה נועז שאפשר לברך אותו על המינוי שלו - -

משה גפני: תכף נברך אותו.

יריב לוין: - - כמנכ"ל קופת חולים כללית אבל הוא עדין בכובעו כמנכ"ל התאחדות המלונות.

יריב לוין: אני רציתי לעשות מבצע עם התאחדות המלונות, שמטרה שלו היתה להנגיש את האפשרות של החופשה גם לאלה שבמצב רגיל קשה להם לממן אותה על ידי כך שבאתי למלונאים ואמרתי להם: רבותי, בואו ניקח שבוע או שבועיים בשנה, איזה שאתם רוצים, שאתם בתפוסות נמוכות ושהעסק ריק, ונעשה מבצע שבו נקים אתר שירכז כ-10,000 חדרים שאתם מעמידים לטובת השבוע הזה, וכדי שתהיה שקיפות ולא שאנשים יצלצלו למלון והמלון יגיד: לא, נגמר המבצע, יש לנו במחירים אחרים, ויהיו שם באמת מחירים שהם מאוד נמוכים ואנשים יוכלו לקנות את חבילות הנופש האלה, ובצורה הזאת לייצר מצב שאם השבוע או השבועיים האלה לא ימכרו את כל השבוע כחבילה אחת, אנחנו נוכל להגיע למצב שעשרות אלפי משפחות מקבלות נופש בזול.

יריב לוין: לא הצלחתי, לצערי, לקבל מהמלונאים הצעה שאני, כשר תיירות, יכול לומר לציבור שהיא הצעה שמצדיקה את זה שאני אוציא את הכסף הזה על קמפיין פנים ולכן, הקמפיין לא בוצע.

יריב לוין: אני חושב שטוב שלא בוצע כי להוציא את הכסף כדי לשווק את זה שאנשים אחר כך ישלמו מחירים גבוהים מדי, אני לא חושב שזה היה נכון.

מיקי רוזנטל: זה תקציב פיתוח...

יריב לוין: רגע, תכף נגיד לפיתוח אבל לפיתוח לא יהיה לי מחר בבוקר.

יריב לוין: אז אני צריך לכאורה לייצר מצב שבו אני לא מביא את התיירים כדי שיהיה ריק.

יריב לוין: עכשיו, כשאני מעודד את תיירות הפנים, וזה אחד הדברים שניסיתי להחדיר בתעשייה, אי אפשר – באילת למשל, אתם תראו את בהמשך, הכל מבוסס על תיירות פנים.

יריב לוין: לא היתה תיירות נכנסת בכלל.

יריב לוין: ככה אי אפשר להתנהל לאורך זמן כי הדבר הזה בנקודה מסוימת יקרוס.

יריב לוין: עכשיו, אני עשיתי מאמץ מאוד גדול פשוט לאלץ את התעשייה להתיישר עם הקו הזה של בוא נשים את המאמצים לשיווק בחוץ לארץ וכן הלאה, ולכן במדיניות מכוונת זה המצב של היום.

מנואל טרכטנברג: מאה אחוז.

מיקי רוזנטל: הבנתי.

מיקי רוזנטל: אני אעיר על זה רק הערה אחת ונמשיך כי אין לנו איזה – העניין הוא כזה: אנחנו מדינה, שאנחנו יודעים את הסינוס הביטחוני שבה, וברגע שייעלמו התיירים מחו"ל חלילה, אז הענף כולו יקרוס כי לא תהיה תיירות פנים אבל זה מתח כזה שצריך לשמור עליו - -

<אמיר הלוי: על זה אנחנו שומרים, שלא נגיע לזה.

מיקי רוזנטל: מאה אחוז.

מיקי רוזנטל: אני רוצה רגע לשאול על תקציב פעולות השיווק בחו"ל:

מיקי רוזנטל: אתם לוקחים משנה לשנה וגם משנים קודמות סכומים עצומים לשיווק בחו"ל אבל הביצוע נמוך ואז מעבירים חלק ניכר מהסכומים בסעיפים אחרים שאינני יודע מהם.

מיקי רוזנטל: אבל אם אני מסתכל פה למשל רק על תקציב 2016 – התקציב המקורי היה 73.

מיקי רוזנטל: הגדילו אותו ל-535,000,000.

מיקי רוזנטל: הביצוע היה 247,000,000.

מיקי רוזנטל: כלומר, פחות ממחצית ואותו דבר קורה גם בשנה הזאת.

מיקי רוזנטל: התקציב המקורי 188, מגדילים את זה ל-402 ובפועל, אני לא יודע מה היה הביצוע כי לא הבאתם לנו נתונים בכלל אבל התהליך הזה חוזר על עצמו כל הזמן.

מיקי רוזנטל: אז אולי זה סעיף סודי - -

<קרן שפר: אני אשמח להסביר.

יריב לוין: תקבל הסבר.

יריב לוין: קודם כל, אתה צודק.

יריב לוין: יש הסבר מסודר.

מיקי רוזנטל: אני מסתכל על המספרים.

איתן ברושי: למדתם ממשרד האוצר, ככה הם עושים כל הזמן.

<קריאה: חס וחלילה, ממש לא.

איתן ברושי: למה לא? רואים בהעברות האוצר.

משה גפני: איתן, אני מציע בוועדה הזאת, בדיון הזה, לא להזכיר את משרד האוצר.

משה גפני: לא רלוונטי.

יריב לוין: אני רוצה להגיד לכם דבר אחד, ומיקי מכיר את זה מצוין מהתקופה שלו במשרד האוצר: אנחנו כולנו חיים על זמן שאול.

יריב לוין: אתה אף פעם לא יודע מתי יהיו בחירות וכמה זמן תהיה הקדנציה שלך.

יריב לוין: לנו, השרים, זה עוד אפקט הרבה יותר דרמטי מאשר לחברי הכנסת.

יריב לוין: אני אומר לך: אין לי עניין להשאיר שקל אחד ליורשי.

יריב לוין: אין לי עניין בזה, זה לא נותן לי כלום.

יריב לוין: אני, יש לי מטרה להגיע למקסימום התוצאות לתקופת הכהונה שלי.

יריב לוין: עכשיו אני אסביר, והדברים האלה מובאים גם מאירועים כמו שמיקי מתאר, וגם משיטת עבודה שבין היתר נבעה – אני רק אקדים במשפט לפני קרן: מכיוון שאמרתי קודם שהמטרה שלנו להביא יותר תיירים, ומכיוון שהזמן הנכון להביא אותם זה בעיקר בתקופת של החורף, שבה המלונות יותר ריקים והמחירים יותר נמוכים והטיסות יותר זולות, לכן עיקר המאמץ השיווקי מתבצע במחצית השנייה של השנה, אפילו הייתי אומר בשליש האחרון של השנה.

יריב לוין: זו אחת הסיבות שאתה רואה פערים כל כך גדולים בניצול.

יריב לוין: שוב, כתוצאה ממדיניות מכוונת שאתה תראה אותה גם השנה באופן - -

מיקי רוזנטל: זה ריטואל שחוזר על עצמו.

יריב לוין: כן, כן.

יריב לוין: זו שיטה שהיא נכונה.

משה גפני: תכף אתן לך, קרן היתה באמצע ואחרי זה איתן ברושי.

משה גפני: כן, אבל שאל מיקי רוזנטל למה התקציב ירד.

<קרן שפר: יפה, עכשיו אני אגיע בשקף הבא.

<קרן שפר: רגע, אני רק אציג את המסגרת:

<קרן שפר: המסגרת המתוכננת ל-2017 זה 440,000,000.

<קרן שפר: ב-2016 היה 418,000,000 ששוב, זה כולל 100,000,000 שקיבלנו בסוף שנה, וזה כבר מסביר לך למה יש עודפים.

<קרן שפר: אם קיבלנו 100,000,000 בסוף שנה, ברור שהתשלום יתגלגל ל-2017.

מיקי רוזנטל: זה ההוצאה בפועל ב-2017 על משהו שהתקיים ב-2016?

<קרן שפר: שוב, זה פעילות - -

מיקי לוי: - - - הכסף יחזור לאוצר, היא חייבת לעשות הסכם.

מיקי רוזנטל: בדיוק.

מיקי רוזנטל: גם בתיירות, בניגוד לדברים אחרים, לא באו בשנה הזאת התיירים - -

משה גפני: ברור, ברור.

יריב לוין: - - ב.

יריב לוין: גם מבחינת הביצוע בפועל של התשלומים, מה שקורה שלהבדיל מהחיוב, עד שמגיעות החשבוניות – תזכרו, זה הכל עבודה עם מדיות בכל העולם - -

<קרן שפר: עכשיו, ב-2017?

משה גפני: כן, עודפים מ-2016?

<קרן שפר: באזור ה-150,000,000 בשנה.

משה גפני: ולמה הם היו מיועדים, העודפים האלה?

<קרן שפר: אז שוב, כמו שהשר ציין, לפי תנועת התיירות העולמית באמת יש גל של קמפיינים שמתחיל בסתיו, בחורף וממשיך ל-2017.

<קרן שפר: כל התקציב הזה חויב, ויש פעילות מולו ופשוט התשלומים גולשים ל-2017.

<קרן שפר: אני מזכירה שאנחנו עובדים הרבה מול יפ"מ – לשכת הפרסום הממשלתית - -

מיקי רוזנטל: היא עושה לכם את הקמפיינים בחו"ל?

<קרן שפר: כן.

יריב לוין: אנחנו הלקוח הכי גדול שלהם.

משה גפני: זה נאמר פה בדיון על תקציב משרד התיירות.

מיקי רוזנטל: אני לא זכרתי את זה.

<קרן שפר: כן, ההתחשבנות מולם גם אורכת הרבה זמן, גם הם צריכים להתחשבן עם הספקים שלהם וזה תהליכים שלוקחים זמן.

<קרן שפר: כל תקציב שמחויב, יש מולו הזמנות פעילות, אין דבר כזה תקציב ש...

משה גפני: טוב.

<קרן שפר: וגם אחוז הביצוע – תחשוב, אם קיבלנו 100,000,000 בסוף - -

משה גפני: הבנו.

משה גפני: קרן, תעצרי.

מיקי רוזנטל: קרן, יש סעיפים הרבה יותר מטרידים מבחינת - - - אנחנו נדבר עליהם.

משה גפני: קרן תמתיני רגע.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: איתן ברושי, בבקשה.

בקיצור: אני רוצה מעבר לשבחים, ובהחלט צריך לומר את זה, להגיד פה איזה מילה שאם תוכל להשיב, אני מדבר על ים המלח.

בקיצור: ים המלח זה אחד מאוצרות הטבע ונמצא פה גם ראש המנהלה שמשקיע הרבה.

בקיצור: אני, כשהגעתי לכאן, העליתי מיד את שאלת הבולענים ואז הגעתי למסקנה בעזרת בני בגין, שהוא גיאולוג ידוע, שעל הבולענים אין מה לדבר, צריך לדבר על האנשים.

בקיצור: ואתם הקצבתם לתיירות ששוקמה חלקית, ואני דאגתי ודואג לעין-גדי ומצפה שלם, שני ישובים שנשלחו על ידי המדינה ויצאו כתנועות הנוער, והגיעו למצב של אי-ודאות ביכולת להתקיים באותו מקום.

בקיצור: המנכ"ל כבר בשלב מוקדם אמר שהוא לא חושב שזו משימה של משרד התיירות.

בקיצור: הממשלה עוסקת בניסוח מחליטים לעניין הזה כרגע, בהתערבות של הוועדה של דודי אמסלם, שנרתם לפי בקשתי וגם מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

יריב לוין: המקום הכי מתוייר זה הכותל.

איתן ברושי: מצדה זה אתר, ים המלח זה משאב.

משה גפני: כן אבל זה מקומות מתויירים מאוד.

איתן ברושי: כן, והתיירות, כפי שאני מתאר אותה, במקרה הזה ים המלח, זה לא עסק פרטי של מישהו.

איתן ברושי: זה משאב לאומי, והוא באיום גדול.

איתן ברושי: ואם נוסיף את הבולענים אז יש פה איום ממש על האזור, על ההתיישבות ועל התיירות.

איתן ברושי: אני חושב שהממשלה, ואני אומר את זה לצערי והייתי בתפקידים שונים, שר עוד לא אבל פקיד, עוזר מנכ"ל.

איתן ברושי: הממשלה מתקשה בעבודה משותפת של המשרדים.

איתן ברושי: ברגע שזה מגיע ליותר ממשרד אחד, הממשלה מגלה חולשה גדולה.

איתן ברושי: עכשיו, אני מבקש מהשר ומהמנכ"ל שהיה מעורב בפרטי פרטים, אני מבקש מכם לעמוד על כך: 1.

איתן ברושי: שתהיה תכנית לאומית לשיקום ים המלח.

איתן ברושי: זה לא דוחים בין קדנציה לקדנציה, זה פשוט מתרסק מול העיניים.

איתן ברושי: דבר שני - הממשלה לא יכולה להתחמק מאחריות לגורלם של התושבים והישובים, ויש איזה שהוא חיבור בין הדברים.

איתן ברושי: עם ההפרדה יש גם חיבור.

איתן ברושי: תודה.

משה גפני: תודה איתן.

מיקי רוזנטל: אני רק רוצה סעיפים תקציביים - - - ים המלח.

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: רגע.

משה גפני: מיקי דקה.

משה גפני: מה שהוא העלה זה נושא חשוב.

משה גפני: הנושא הזה חשוב לכולנו אבל אני מבקש להתמקד במספרים.

משה גפני: הנושא הוא לא דיון על משרד התיירות.

מיקי רוזנטל: אז אני רוצה להגיד רק את המספרים של ים המלח.

מיקי רוזנטל: אני לא גוזל – אז דקה.

מיקי רוזנטל: הגנת ים המלח 2016, התקציב המקורי עם ה-159, אחרי שינויים 73, הביצוע בפועל 66.

מיקי לוי: כי חייבו את הבעלים להוציא את רוב הכסף.

מיקי רוזנטל: - - - פיתוח ים המלח, שזו נקודה מאוד משמעותית: בניתם טיילת, סבבה, כל זה אבל היתה לכם הרשאה להתחייב על 470,000,000, התחייבו על אחוז אחד.

מיקי רוזנטל: זאת אומרת, הביצוע בפועל היה אחוז אחד.

מיקי רוזנטל: זה מבטא את המועקה שלנו בעניין.

משה גפני: על זה אנחנו נרצה תשובות אבל רגע.

משה גפני: אחר כך תצטרכו לענות על המספרים האלה.

משה גפני: פרופסור טרכטנברג, בבקשה.

משה גפני: מספרים ולהתמקד בעניין.

מנואל טרכטנברג: הערה שנוגעת לתוכן והערה שנוגעת לפרזנטציה, גם זה חשוב: לגבי התכנים – קודם כל, אני רוצה לברך על העניין של הדגש על תיירות חוץ.

מנואל טרכטנברג: זה הפוטנציאל הגדול ולא ארחיב, כל הכבוד.

מנואל טרכטנברג: הדבר השני זה שאחד המכשולים הכי גדולים שאני רואה לפחות, כשאני נכנס לארץ אני מסתכל על הדברים האלה, זה חוסר הידידותיות, ה"פרנדלינס" של המפגש של התייר שבא מחו"ל עם מדינת ישראל על ההתחלה – שדה התעופה, מה שקורה שם, דיברנו על זה קודם, היעדר תחבורה ציבורית.

מנואל טרכטנברג: התיירים לא יכולים להתנהל לבד כאן, זו מגבלה מאוד מאוד רצינית וכולי.

מנואל טרכטנברג: כלומר, יש פה כמה רבדים אז הקמפיינים נורא חשובים אבל בסוף צריך "טו דליבר".

מנואל טרכטנברג: צריך להנגיש את התיירות לתייר.

מנואל טרכטנברג: דיברנו על התיירות היותר זולה וכדומה.

מנואל טרכטנברג: עכשיו, מה קורה פה?

מנואל טרכטנברג: משרד התיירות לא אמון.

מנואל טרכטנברג: לשר אין את האחריות על שדות התעופה אבל אתה היחיד שיכול ללחוץ, להתריע, לייצג – אתה יודע, אם לישראלי חוזר היה קורה מה שקורה לתייר מחו"ל, היינו מקימים פה זעקה בכנסת אבל התייר לא מגיע לכנסת.

מנואל טרכטנברג: ולכן, אתה הקול שלהם, זו אחריות כבדה ויש לך סמכות.

מנואל טרכטנברג: אז זה נורא חשוב.

מנואל טרכטנברג: מבחינת המצגות – תראו, אני רוצה לרגע - -

מיקי לוי: שדות התעופה היא רשות רווחית.

משה גפני: מה זה רווחית?

משה גפני: הלוואי על כולנו.

מנואל טרכטנברג: אנחנו, בוועדת הכספים, יש לנו קושי ואני רוצה לשתף אתכם בזה כי זה איך מציגים את הדברים: לאחר מכן, במהלך השנה, אנחנו לא יודעים להסביר את זה, בדרך כלל זה קורה מעלינו.

מנואל טרכטנברג: אחר כך מגיע סוף השנה ואז מתחילים עם העניין של העודפים, של העברות, וגם זה כאילו לאחר מעשה, בקושי אנחנו יכולים לעקוף את מה שקורה.

מנואל טרכטנברג: מה אנחנו אומרים?

מנואל טרכטנברג: זה לא להקשות עליכם בשום אופן אלא להיפך.

מנואל טרכטנברג: אנחנו צריכים להבין את התהליכים האלה, להבין את השינויים ולהבין בזמן אמת פה.

מנואל טרכטנברג: עכשיו, ביוני, מה קורה?

מנואל טרכטנברג: תראה, האוצר הרבה פעמים, ואני מבין גם את הצד שלהם, מנסים לדחות, לדחות, לדחות כדי לייצר רזרבה, ואז בחודש האחרון בום, ואז מתחילים את כל ההעברות האלה.

מנואל טרכטנברג: כל זה אנחנו צריכים להבין כאן כדי לעזור לכם להתנהל יותר טוב.

<קרן שפר: אז בדיוק בשביל זה הצגתי את המצגת של מסגרת השיווק - -

משה גפני: קרן, היתה לנו תקלה בגלל הזמן שיצאנו לתרגיל של רעידת האדמה.

משה גפני: אני מבקש שתהיי ממוקדת.

משה גפני: זאת אומרת, בין היתר תגידי לנו ותעני על השאלות האלה, גם על ים המלח, שזה דבר חשוב להגיד את הדברים.

משה גפני: תגידי מה התכנית שלכם.

משה גפני: אנחנו אמורים לקבל העברה של משרד התיירות?

משה גפני: אמור להגיע לפה?

משה גפני: אם אמור להגיע, למה הוא אמור להגיע.

משה גפני: מה קרה שאין אותו בתקציב?

משה גפני: לדבר כללית על הדברים האלה.

משה גפני: זה מה שנעשה עם כל משרד.

<קרן שפר: בסדר גמור.

משה גפני: אני מציע שתתחילי בים המלח, זה הדבר הכי פשוט לענות.

מיקי רוזנטל: כן, כי הפערים או אי מימוש תקציב זה מטריד מאוד.

יריב לוין: יש כאן גם את שימי, שהוא מנכ"ל החברה להגנת ים המלח.

<שימי דניאל: אני מנכ"ל החברה להגנת ים המלח.

משה גפני: רגע, החברה היא של משרד התיירות?

יריב לוין: של משרד התיירות אבל כפי שתראה, האחריות לפעולות לא אצלינו - -

משה גפני: שימי, תציג את עצמך ותגיד.

<שימי דניאל: אני מנכ"ל החברה להגנות ים המלח.

<שימי דניאל: זו חברה שכל תכליתה היא לעסוק באגן הדרומי של ים המלח בשתי סוגיות מרכזיות: האחת זו סוגיית ההגנות שקשורה לברכה מספר חמש, והשנייה זה תכנית לפיתוח התיירות בים המלח.

<שימי דניאל: אלה שתי סוגיות - -

מיקי רוזנטל: והשלישית זה הקציר.

<שימי דניאל: כן, ההגנות זה הקציר.

מיקי רוזנטל: לא, ההגנה זה סוללה למלונות והקציר.

<שימי דניאל: לא, התשובה היא לא.

<שימי דניאל: אמרתי ההגנות, שעניינן זה עליית מפלס ברכה מספר חמש, והשנייה תכנית לפיתוח ים המלח, שתיהן זה שתי החלטות נפרדות, לכל אחת מהן יש את ההחלטה שלה.

משה גפני: למה יצא מעט כסף?

<שימי דניאל: תראה, אנחנו בסך הכל בשנה קודמת 140,000,000 שקל ניצלנו.

<שימי דניאל: השנה אנחנו צפויים לעוד 95 מיליארד שקל, אולי קצת יותר - -

מיקי רוזנטל: 140

מיקי רוזנטל: מתוך כמה?

<שימי דניאל: לתקציב ההגנות בסך הכל יש סדר גודל של כ-900,000,000 שקל.

מיקי רוזנטל: ואתם הוצאתם 140?

<שימי דניאל: לא, לא.

<שימי דניאל: הוצאנו - -

מיקי רוזנטל: כמה תוקצב לשנה הזאת לבצע, השנה שאתה מדבר עליה שהוצאתם 140, כמה הייתם אמורים להוציא?

<שימי דניאל: לא הבנתי.

משה גפני: שימי, אני אסביר לך.

משה גפני: אני אגיד לך מה אנחנו מבקשים לדעת: אנחנו ועדת כספים, אנחנו לא ועדת התיירות.

משה גפני: אנחנו אישרנו תקציב.

<שימי דניאל: 150, עשיתי 140.1.

מיקי רוזנטל: זה על הקציר?

מיקי רוזנטל: זה על ההגנות?

<שימי דניאל: שניה, אני חייב לומר שכשמדברים על הקציר - -

מיקי רוזנטל: תראה, כשמדברים על התיירות - -

<שימי דניאל: תן להסביר, תאמין לי שאני אגיע - -

משה גפני: תן לו מיקי.

מיקי רוזנטל: יש סעיף - - -

משה גפני: מיקי, הוא הבין את השאלה.

יריב לוין: השאלה פשוטה והתשובה עוד יותר פשוטה.

משה גפני: בבקשה תענה, הבמה לרשותך.

<שימי דניאל: כשמדברים על תכנית ההגנות של קציר המלח, יש לה שני מרכיבים: יש לה מרכיב אחד שאחראי עליה שר התיירות, משרד התיירות באמצעותי, זה ההגנות החופיות.

<שימי דניאל: ולצורך הדבר הזה, העמידו לי תקציב של 150,000,000 שקל.

<שימי דניאל: ביצעתי 140.

מיקי רוזנטל: יופי, הלאה.

<שימי דניאל: המרכיב השני של התקציב זה קציר המלח בפועל, עליו לא אחראי משרד התיירות, לא אחראי שר התיירות.

<שימי דניאל: המרכיב הזה כולו באופן מלא הוא באחריות של "מפעלי ים המלח".

<שימי דניאל: התפקיד של חלי פה הוא ללוות.

<שימי דניאל: אנחנו רק מלווים אותם בביצוע ושם, לצורך העניין, הביצוע הוא נמוך יותר.

<שימי דניאל: שם יש דחיה בביצוע, לא עיכוב דחיה, והיא דחיה מכוונת של "מפעלי ים המלח" כי אין צורך להשקיע את הכסף.

<שימי דניאל: חבל.

<שימי דניאל: הכסף הזה הוא מיותר - -

מיקי רוזנטל: הכסף נמצא בתקציב תחת סעיף 780303 – 118,000,000 לקציר המלח.

מיקי רוזנטל: אז הכסף הזה הוא סתם?

מיקי רוזנטל: תן לנו אותו, יש לנו מה לעשות אתו.

יריב לוין: האחריות למימוש ולעניין הזה היא כולה בידי החשכ"ל.

מיקי רוזנטל: בדיוק.

<קרן שפר: - - - זה לא אצלנו.

<קריאה: זה לא במשרד התיירות.

משה גפני: רק רגע, עם הכבוד זו ועדת כספים, אם מישהו מדבר, הוא צריך להגיד את שמו ואת תפקידו ולא שכולם ידברו יחד.

משה גפני: אני חוזר בפעם ה-16 על מה שאמרתי בתחילת הישיבה: יש תקציב ואנחנו אישרנו אותו.

משה גפני: הממשלה ביקשה, משרד התיירות ביקש - -

מיקי רוזנטל: אני הצבעתי בעד קציר המלח, אני רוצה שיבצעו אותו.

משה גפני: רגע, אישרנו אותו.

משה גפני: עכשיו אתם אומרים שיש אחריות על המפעלים שם, בסדר.

משה גפני: הכסף אצלכם.

משה גפני: אי אפשר להתעלם.

משה גפני: תגידו, שנדע שהכסף הזה הוא כסף שלא באחריות

משה גפני: כם בכלל, זו תופעה שנצטרך להתמודד אתה.

מיקי רוזנטל: אז אפשר להעביר אותו אולי למשרד האחר - - -

<עמוס בן שאול: אני חשב משרד התיירות.

<עמוס בן שאול: התקציב של הקציר לא מופעל על ידי משרד התיירות, הוא מופעל רק על ידי משרד האוצר.

<עמוס בן שאול: הוא בכלל לא בחזקתו של המשרד.

<עמוס בן שאול: זאת אומרת, התקציב הזה מופיע טכנית בתקציב המשרד אבל הוא לא משויך לנו.

משה גפני: למה?

<עמוס בן שאול: כל נושא הקציר מופעל על ידי החשכ"ל ישירות, ממטה חשכ"ל ולא אצלנו.

<עמוס בן שאול: זה לא באחריותנו בכלל.

מנואל טרכטנברג: רגע, השר הממונה על קציר המלח זה שר האוצר?

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להבין.

<עמוס בן שאול: את השאלה הזאת, אני לא...

מיקי לוי: אנחנו מבקשים לזמן הנה נציג בכיר של החשב הכללי באוצר.

איתן ברושי: לא, זה בגלל שזה קשור לכי"ל - - -

משה גפני: הבעיה שלנו, אני הבנתי.

משה גפני: רגע, הבעיה שלנו היא שהתקציב הוא דו-שנתי.

משה גפני: אם התקציב היה שנתי, אנחנו את הכסף הזה היינו מוציאים ממשרד התיירות ואומרים לשר האוצר שייקח את זה למשרד שלו.

מיקי רוזנטל: וגם אי אפשר לקבל תשובה למה זה לב בוצע כי אין פה אחראי, וקציר המלח אולי תקוע ואנחנו לא יודעים את זה בכלל.

משה גפני: יוזמן, יוזמן.

יריב לוין: חד-משמעית.

יריב לוין: עכשיו אני אוסיף לכם עוד קומה למבנה הזה, והיא מתחברת לשאלה ששאל ובצדק חבר הכנסת ברושי: א.

יריב לוין: אני יכול לעדכן שאתמול עשינו ישיבה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה בנושא קידום הצעת המחליטים והצבנו לעצמנו יעד לגמור את זה בשלושה שבועות - -

איתן ברושי: פיקוח נפש.

יריב לוין: - - ואני מקווה שהדבר הזה יקרה.

יריב לוין: יש שם החלטה רוחבית על כמה נושאים כולל גם מרכיבים של תיירות אבל, וזה אני צריך לומר כאן בצורה ברורה: כאשר אני נכנסתי לתפקידי, אחד הדברים שהדהימו אותי היתה העובדה שמשרד התיירות בימיו של השר הרצוג כמדומני, קיבל על עצמו את המטלה של טיפול בסוגיית הבולענים על כל מרכיביה.

יריב לוין: הדבר הזה הוא בגדר בדיחה מסיבה פשוטה, שלמשרד התיירות אין אפילו מהנדס אחד אז הוא יכול לטפל בתופעה הנדסית מהסוג הזה?

יריב לוין: אני כבר לא מדבר שלא תקצבו את זה ואין תקנים ואין כלום.

יריב לוין: במסגרת - -

משה גפני: איך החשכ"ל יכול לעשות את זה?

יריב לוין: אני לא יודע.

יריב לוין: אני לא - - -

איתן ברושי: - - - הרצוג הוא בחור טוב.

יריב לוין: לא, שנייה.

יריב לוין: הדבר הזה הוטל על משרד התיירות, ואני במשך שנתיים כתבתי שורה ארוכה של מכתבים, שכתוצאה מהם הואץ, והלחץ של חבר הכנסת ברושי הפעיל מהכיוון של פתרון הבעיה שיש שם לתושבים.

יריב לוין: שניהם באמת הביאו לעובדה שהולכת לבוא החלטת הממשלה הזאת שבמסגרתה כל הטיפול בסוגיה הזאת יוצא מאתנו, כמובן למעט תשתיות תיירות, שלהן אנחנו אחראים ונטפל, ואגב גם נתקצב אותם.

יריב לוין: לכן, אני מסכים לגמרי, זה לא אצלנו, לא צריך להיות אצלנו.

יריב לוין: אני לא יודע לקצור מלח, אני משרד תיירות.

משה גפני: טוב.

משה גפני: משרד האוצר אמור להיות פה בסעיף הבא.

משה גפני: אנחנו נשאל אותו - -

מיקי רוזנטל: אתה מבחינתי כתוב אחראי.

יריב לוין: לכן, אני מסכים לגמרי ואני אומר לך שזה לא צריך להיות אצלנו.

יריב לוין: בהחלט התכוונתי לזה שמהדיון הזה עלו דברים חשובים, זה למשל דוגמה טובה בהחלט.

<עמרי בן חורין: אני מאגף תקציבים, אני רוצה להבהיר - -

משה גפני: אתה מהאוצר?

משה גפני: אבל אתה לא החשב הכללי.

משה גפני: תגיד, יש לכם מהנדס בחשב הכללי?

משה גפני: לא, אני מכיר שם כמה מהנדסים אבל מסוג שונה.

איתן ברושי: מהנדסים אותנו.

משה גפני: טוב, תתקדם.

<עמרי בן חורין: המדינה לא שמה את הכסף, המדינה משתתפת ב-20% מהמימון.

<עמרי בן חורין: אם לצורך העניין בשנה מסוימת מי"ה באישור חשכ"ל ובליווי של חלי מגיעה למסקנה שלא צריך לבצע פעולות כי לצורך העניין המפלס עלה פחות ממה שציפו, אז הם לא משקיעים את הכסף ולכן גם ה-20% של המדינה לא יוצא.

<עמרי בן חורין: עכשיו, יש תכנון מראש.

<עמרי בן חורין: התכנון הוא בהתאם לקצב העלייה הצפוי ולביצוע של מי"ה.

משה גפני: טוב.

מיקי רוזנטל: לא, זה ממש לא טוב.

מיקי רוזנטל: זו ממש לא ראיה ממלכתית רחבה.

מיקי רוזנטל: אתה יודע, זה מתחיל מהזיכיון של ים המלח - -

משה גפני: אבל מיקי למדנו, תאמין לי, אני לא נולדתי אתמול.

מיקי רוזנטל: והבולענים הרי גם שייכים לזה שאין מים.

מיקי לוי: בתפקידי הקודם לפני כחמש שנים הגיעו סנדות מחו"ל שנתקעו בסוללה לצד המלונות כדי להגן עליה.

מיקי לוי: מה שהוא אומר, יש כסף בצד שאם המפלס יעלה על 15.1 - -

<עמרי בן חורין: לא, עוד לפני.

משה גפני: אל תלכו רחוק מדי.

משה גפני: אני רק אומר לך, אדוני נציג משרד האוצר: התופעה הזאת, באמת אני עכשיו מבין למה רציתם שיהיה – האמתי היא שאני לא יודע בדיוק מי רצה.

משה גפני: הנושא הזה הוא מחדל מבחינת ניהול תקציב המדינה.

משה גפני: המציאות הזאת שבה אנחנו מדברים על קציר המלח, שאנחנו מדברים על הנושא של ים המלח, שזה בעצם לא משרד התיירות.

משה גפני: לשים את התקציב במשרד התיירות ואחרי זה לבוא ולקחת אותו בגלל שלא הגיע לגובה שעליו מדובר, זה דבר שאסור שייעשה.

משה גפני: אתם רוצים את הכסף?

משה גפני: שימו את זה בתקציב שלכם.

משה גפני: תהיו אחראים לזה.

משה גפני: אתם קיוויתם כל הזמן, אני לא מדבר באופן אישי כמובן.

משה גפני: אתם קיוויתם שהאחריות תהיה על שר התיירות, שהוא לא ידע גם להסביר את זה ואחרי זה, בסוף השנה תיקחו את הכסף.

משה גפני: בסדר, אז אני מצטער שאני תולה כוונות זדון - -

מיקי רוזנטל: חד-משמעית.

משה גפני: - - אבל זה לא יהיה יותר.

משה גפני: אני מודיע כאן, תיקחו את זה בחשבון: ברגע שיצטרכו לאשר תקציב או ברגע שיעשו שינויים בתקציב או ברגע שתבוא לכאן בקשה לשינויים בתקציב, הנושא הזה יהיה כאן על שולחן.

משה גפני: זה הכל.

משה גפני: אנחנו הבנו.

משה גפני: אנחנו ועדת הכספים.

משה גפני: היות ואני עוסק ביממה האחרונה ברמה האינטלקטואלית אז הרמה האינטלקטואלית של חלק מחברי הוועדה היא גבוהה יותר מאשר במשרד האוצר.

משה גפני: לא, לא...

מיקי רוזנטל: על כל פנים, הבנו.

איתן ברושי: אצלנו אומרים ש-56 זה הקב"א, זה לא מספר הנעליים.

משה גפני: זאת שיטה שאסור שהיא תימשך.

מיקי רוזנטל: זה חלק מהמסקנות של הדיון הזה.

<קרן שפר: רק רציתי להעיר שבהצגה כאן בהחלט רואים מה התקציב המקורי ומה השינוי, ובשביל זה אני פה.

משה גפני: אין בעיה.

משה גפני: אנחנו לא ואומרים שקרה פה משהו.

משה גפני: זה לא צריך לקרות.

משה גפני: מי שנושא באחריות, שיישא באחריות.

מיקי לוי: הוא לא לארג' בעצם העברה של 100,000,000 שקל ב-2016 תוספתית - - -

משה גפני: הבנו.

יריב לוין: לא, זה לא שייך מיקי.

משה גפני: זה חלק מהעניין.

מיקי לוי: לא, אדוני השר, בנוגע לביצועים של המשרד.

יריב לוין: מיקי, אני גם אומר וצריך להיות פה גם הגונים עם משרד האוצר בהיבט אחד: יש גם תופעות אימפריאליסטיות במשרדים.

יריב לוין: ככה מצאנו את עצמנו חולשים על כל מיני דברים שבינם לבין תיירות אין קשר.

יריב לוין: אני, תן לי גישה הפוכה: תן לי להתמקד במה שבאחריותי - -

משה גפני: אני מעיד על כך.

יריב לוין: - - וקח ממני את מה שלא שייך.

יריב לוין: זה לא קורה בדרך כלל אבל זאת הגישה שלי, שאני חושב שהיא גם - - -

מיקי רוזנטל: היתה החלטת ממשלה, זה כתוב אצלך, אני רוצה לשאול אותך.

יריב לוין: בוודאי, לכן אני אומר שיש לכם פרטנר טוב לבצע את ה - - - כי אני שם.

יריב לוין: אני בעד לעשות את - -

משה גפני: אתה יכול בבקשה להגיד את החלטות הממשלה העיקריות?

מיקי רוזנטל: בבקשה.

מיקי רוזנטל: יש החלטות ממשלה מהשנתיים האחרונות.

מיקי רוזנטל: אני מבקש לדעת מה מצב ביצועם ומה מצב תקצובם?

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: מעלית הכותל.

מיקי רוזנטל: גם את מעלית הכותל אני אשאל.

מיקי רוזנטל: הקמת מעלית הכותל זה החלטה 2609, עוד אין כלום.

מיקי רוזנטל: אז שהתשובות יהיו קצרות, עוד לא הספקנו - -

משה גפני: כן, זה מלפני שבועיים, עוד לא עשו כלום.

מיקי רוזנטל: שדרוג תשתיות שיפוץ, שימור והנגשה לציון קבר התנא בן עוזיאל.

מיקי רוזנטל: הוקצה לזה - -

משה גפני: הוא עונה.

מיקי רוזנטל: משרד התיירות יקצה 3,000,000.

יריב לוין: שם יש פעולות תכנון כרגע למיטב ידיעתי.

מיקי רוזנטל: לא הקציתם עוד?

יריב לוין: לא, זה בפעולות תכנון כרגע.

<קרן שפר: לא, זה לא אנחנו מבצעים.

<קרן שפר: זה העברה בבין - - -

משה גפני: מה זה, זה נגב גליל?

משה גפני: לא בוצע.

משה גפני: מתוכנן.

יריב לוין: לא, לא, זה בתהליך ביצוע, זה לפי הלו"ז.

<קרן שפר: אני רק רציתי להגיד לך שיש - -

מיקי רוזנטל: יש פה רעש נוראי, אני לא שומע אותך.

משה גפני: קרן, לא באריכות.

<קרן שפר: יש לי קובץ מסודר שקיבלנו, ואנחנו מקבלים כל הזמן בקשות מראש הממשלה לעקוב ולעדכן איזה החלטות ממשלה מתבצעות, ואני יכולה להעביר לך בשמחה.

מיקי רוזנטל: מצוין.

משה גפני: בסדר.

מיקי רוזנטל: פיתוח כלכלי של מחוז הצפון וצעדים משלימים לעיר חיפה.

מיקי רוזנטל: זה גם בין-משרדי כמובן אבל סעיף ט' – פיתוח התיירות במחוז הצפון שייך למשרד התיירות, 50,000,000 שקל בהרשאה להתחייב.

מיקי רוזנטל: ביצעתם?

מיקי רוזנטל: זו החלטה מינואר.

יריב לוין: ודאי, החלטה מינואר.

יריב לוין: עכשיו, איך ההחלטה הזאת מתבצעת?

יריב לוין: אני לא יכול הרי לשבת ולהגיד: רבותי, תביאו לי רשימה של פרויקטים, זה נאה בעיני וזה לא - -

מיקי רוזנטל: לא, זה החלטת ממשלה.

יריב לוין: רגע, מיקי.

יריב לוין: הממשלה הקצתה 50,000,000 שקל לפיתוח תשתיות.

יריב לוין: עכשיו, איך קובעים לאן ילך הכסף?

יריב לוין: אני אגיד לך איך זה נעשה: מה שהיה קורה פעם, כמו שהאגף קיים בהרבה מאוד משרדים אחרים, הולך השר, יושב בצהריים עם ראש העיר ומחלק לו, זה יקבל 2,000,000, זה יקבל 3,000,000.

יריב לוין: אני, כשנכנסתי למשרד אמרתי - -

איתן ברושי: אצלנו זה לפי הפריימריז, לא לפי ראש עיר.

יריב לוין: אני לא רציתי להגיד את זה.

יריב לוין: אני, כשנכנסת לתפקיד אמרתי: לא יהיה.

יריב לוין: עשינו דבר שלדעתי הוא פורץ דרך: הקמנו צוות שנקרא צת"פ, שהוא משותף למשרד האוצר ולנו, שבו יושבים ארבעה חברים ומנקדים.

יריב לוין: יש קול קורא, מגישים את כל הפרויקטים עם הקול קורא.

יריב לוין: 70% מהכסף מיועד לערי הליבה התיירותיות, למקומות שאליהם מגיעה המאסה הגדולה של תיירות החוץ שוב, כהמשך לפעולה שאנחנו עושים לחזק את העניין.

יריב לוין: 30% למקומות האחרים.

יריב לוין: כל הפרויקטים האלה מוגשים על פי הקול קורא, ואחר כך נבדקים אחד, אחד, מקבלים ניקוד, ועל פי הניקוד שהם קיבלו בסופו של דבר מוחלט מי מקבל את הכסף ואיך.

יריב לוין: לכן, המשמעות של ההחלטה היא שמוקצים 50,000,000 שקל לטובת הצפון.

יריב לוין: קול קורא יצא.

יריב לוין: הבקשות כבר הוגשו - -

מיקי רוזנטל: הבנתי.

מיקי רוזנטל: - - - החלטות ישנות יותר.

מיקי רוזנטל: יש שתי החלטות מ-2016 לראות אם ביצעתם – 1.

מיקי רוזנטל: זה לחיזוק תכנית היובל לפיתוח הכלכלי של ירושלים.

יריב לוין: בוודאי.

מיקי רוזנטל: יש שם סעיף תיירותי – 137,000,000 שקל.

מיקי רוזנטל: בוצע או לא בוצע?

יריב לוין: בוצעו בהיקף גדול.

מיקי רוזנטל: בכמה בוצע?

משה גפני: אדוני השר, תעבירו את זה.

משה גפני: אין לנו את הזמן לזה.

משה גפני: תעבירי את הביצוע של החלטות - -

<קרן שפר: אדוני, אני אעביר את הרשימות - -

מיקי רוזנטל: אדוני, זה צריך להיות נוהל לגבי כל משרד, לקחת את כל החלטות הממשלה בשנתיים האחרונות ולראות איפה הן נמצאות היום.

משה גפני: אנחנו מדברים גם על החלטות שוטפות.

יריב לוין: - - לכן, אני חושב שהחלטות מהסוג הזה ששאלת, תשתיות, לדעתי הבדיקה צריכה להיעשות בחתך של 5,7 שנים אחורה כדי לראות באמת את התוצאה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אני לא יכול להמשיך אבל מיקי לוי וחמד עמאר ביקשו אז בבקשה ואנחנו עוברים לסעיף הבא.

מיקי לוי: קודם כל, הרעיון ל-45 יורו לאלה שיבואו לאילת הוא רעיון יפה מאוד.

מיקי לוי: אני רק רוצה לקבל נתונים בבקשה.

יריב לוין: הנה, אז אני אתן לך את הנתונים מיד, בבקשה: תראו, בואו נקפוץ לשם, אני מדלג.

משה גפני: אין לנו זמן, יש לנו חסר של זמן.

משה גפני: הנה השר עונה.

יריב לוין: אני פשוט רציתי להראות לכם – רבותי, המצב היה כזה: כאשר נכנסתי למשרד היו לאילת ארבע טיסות שבועיות רק בתקופת החורף.

יריב לוין: קרי, הגעה של מאות בודדות של אנשים בשבוע או אלפים בודדים לאורך כל תקופת החורף.

יריב לוין: המשמעות של הדבר הזה – מחיקה של העיר לחלוטין ממפת התיירות העולמית.

יריב לוין: ואז עשינו את מה שדיברת עליו, אנחנו נותנים 45 יורו לכל תייר שנוחת פה.

יריב לוין: התוצאה היתה כזאת: בשנה הראשונה, במאמצים עצומים, הצלחנו להביא 12 טיסות שבועיות בממוצע.

יריב לוין: הגענו ל-70,000 איש.

יריב לוין: בחורף הקרוב כבר נרשמו 42 טיסות שבועיות.

יריב לוין: זה אומר שאנחנו נעבור בחורף הקרוב את ה-100,000 תיירים.

יריב לוין: יש לנו היצע מושבים שכבר מתקרב ל-200,000 תיירים לאילת.

משה גפני: יפה.

יריב לוין: יותר מזה, אני יכול להגיד - -

מיקי לוי: אני לא סיימתי.

מיקי לוי: למה שאלתי אותך בעניין הכותל?

מיקי לוי: ושם הנשמה שלי בגלל התפקידים הקודמים: אם זה כל כך הצליח, ושאפו ענק על שבירת תקרת הזכוכית במספר התיירים וברעיון הגאוני הזה אפילו, בשדה התעופה צריך לתת וואוצ'ר למנהרות הכותל לתיירים בלבד ולגן הארכיאולוגי.

מיקי לוי: לאור מה שקורה עכשיו עם הכותל והקשקושים של הרשות הפלסטינית בנושא הכותל ראוי שאנחנו נביא אותם אפילו מתל-אביב, שיכנסו למנהרות הכותל ולגן הארכיאולוגי.

מיקי לוי: זה לא הרבה כסף בתקציב שלך, וזה יעשה מהפך בתפיסה כשהם יחזרו הביתה.

יריב לוין: מיקי, אני לגמרי לא מתנגד לזה אבל תבין שבנתב"ג נוחתים בסביבות כמעט כל התיירים, כל ה-3,000,000 תיירים כי התנועה היבשתית היא אפסית.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: טוב.

מיקי לוי: אם יבואו מיליון ויקבלו וואוצ'ר - - -

משה גפני: אוקי.

משה גפני: חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אני אתחבר להחלטות ממשלה, ואני דיברתי גם עם השר אתמול על נושא התיירות במגזר הדרוזי בשנים האחרונות, זה התפתח בצורה בלתי רגילה, גם האירוח הכפרי.

חמד עמאר: הרבה צימרים נבנו במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: היתה לנו גם ועדה למעקב אחרי תכנית החומש של המגזר הדרוזי.

חמד עמאר: התברר שיש 14,000,000 שקל של 2016, שאמור לבצע פיתוח במגזר הדרוזי על ידי חמ"ת – חברה ממשלתית לתיירות.

חמד עמאר: ביצוע ל-2016 היה אפס.

חמד עמאר: כסף נמצא, אין חברה שתבצע את זה.

משה גפני: מה אמרת?

חמד עמאר: 14,000,000 שקל ב-2016 וביצוע אפס.

מיקי רוזנטל: גם לי יש את ההחלטה הזאת ורציתי לשאול.

חמד עמאר: אנחנו באמצע 2017.

חמד עמאר: אם ב-2016 אפס ביצוע, ומה שהבנתי שחמ"ת, הבעיה אתה - -

יריב לוין: גם ב-2017 יהיה אפס.

חמד עמאר: - - אז אנחנו מדברים על החלטת ממשלה.

חמד עמאר: לכן הצעתי בישיבה: אם אין חברה שתבצע, למה לא להעביר את הכסף לרשויות המקומיות, שימשיכו לפתח את נושא התיירות?

משה גפני: בקשה השר.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שנגע כאן חבר הכנסת חמד עמאר באחת הנקודות הכי כואבות בעיני במצב של המשרד, ואני גם חושב שהוא צודק בפתרון שהוא מציע, ואני אסביר את הבעיה: תראו, למשרד התיירות יש בעצם שלוש חברות ביצוע.

יריב לוין: אחת זו החברה לפיתוח עכו העתיקה, האחראית על עכו ועושה שם עבודה מדהימה, יוצאת מן הכלל, נדמה לי שאפשר לראות את הפירות שלה, כל מי שהיה שם.

יריב לוין: החברה השנייה היא החברה להגנות ים המלח, גם היא עושה עבודה מדהימה.

יריב לוין: אני חושב שמי שלא היה בים המלח כדאי שיסע, יראה את הטיילת החדשה, מהפך מוחלט.

יריב לוין: אגב, נשלמת בימים אלה הקמה של מרכז מסחרי רציני, גדול, ראוי לשמו וישנה את פני כל המקום.

יריב לוין: כל השאר, כל המדינה, 240 פרויקטים, כולם נמצאים בחמ"ת.

יריב לוין: רובם ככולם אגב, כל מיני פרויקטים קטנטנים כאלה, סמטה קטנה פה ואיזה תאורת רחוב שם וכן הלאה.

יריב לוין: החמ"ת, כפי שאני קיבלתי אותה כשנכנסתי לתפקידי, חברה לא מתפקדת בשום היבט.

משה גפני: איזה חברה?

יריב לוין: חמ"ת – חברה ממשלתית לתיירות.

יריב לוין: חבר'ה, הנושא הוא מאוד כבד ומאוד חשוב, תנו לי כמה משפטים כדי גם להסביר אותו וגם אני חושב שהוועדה, חשוב שתהיה בתמונה של העניין הזה.

יריב לוין: המצב היה כזה שהחברה, לא היה לה מושג אפילו איזה פרויקטים יש לה, לא כל שכן מה מצבם.

יריב לוין: במשרד התיירות איש לא ידע מה קורה בחברה הזאת, לא איזה פרויקטים נמצאים ולא באיזה שלב הם נמצאים ולא מה קורה.

יריב לוין: נערמו על שולחני מכתבים ותלונות של ראשי ערים בזה אחר זה, מהמגזר הדרוזי ולא רק מהמגזר הדרוזי אלא כמעט כולם בלי יוצא מן הכלל, כולל בערי תיירות מרכזיות כמו אילת, נהריה ואחרות, שהודיעו לי חד-משמעית שהם מעדיפים לוותר על המימון של המשרד ועל הפרויקטים מאשר לתת לחמ"ת לשים רגל בתוך המקום שבו הם נמצאים.

יריב לוין: ובנוסף לכל זה גם התברר שמשרד התיירות שילם כספים לחמ"ת שלא הגיעו לייעדם.

יריב לוין: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

יריב לוין: נוכח המציאות הזאת, חשבתי שאני אקבל גיבוי מרשות החברות ונצליח ללכת לעשות סדר בדבר הזה.

יריב לוין: במקום זה, מצאתי מצב שבו דירקטוריון לעומתי בחברה פועל ועושה בה כבתוך שלו, כאילו משרד התיירות בכלל לא קיים.

יריב לוין: לא מוכנים להעביר מידע, לא שום דבר ובוודאי גם לא לפעול על פי איזו שהיא מדיניות של המשרד כאשר אתה עומד - ורק דבר אחד הם כן עשו: הם שכרו חברת יחסי ציבור מהכספים שיועדו לפרויקטים כדי שהיא תיזום תחקירים וכתבות נגד משרד התיירות, ובפרט כנגד מנכ"ל המשרד שנלחם כנגד הדבר הזה בנחישות לאורך כל הדרך.

יריב לוין: אני אומר לכם, לקח לי במציאות בלתי נסבלת.

יריב לוין: כשאני אומר לא פעם, מיקי, על הממשק שבין שמירה על המינהל התקין ושבירת המצב, שלא תהיה פוליטיזציה של השירות הציבורי, הגענו לפחות בחלק מהמקרים לקיצוניות הפוכה, למצב שאתה חסר אונים.

יריב לוין: החברה היא לכאורה באחריותך, אתה פשוט לא יכול.

יריב לוין: הדירקטוריון, אתה אומר לו א', הוא עושה ג'.

יריב לוין: בכלל לא מעניין אותו.

יריב לוין: אחרי תהליך של מאבק מאוד ארוך, חברי הדירקטוריון, כשהבינו שהם כפסע ממצב של תביעה אישית אחרי שלבקשתנו מבקר המדינה התערב בכל העניין הזה וכן הלאה, נוצר מצב שרוב חברי הדירקטוריון התפטרו, ואז כידוע היה צריך למנות חדשים.

יריב לוין: גם כן תהליך שלא קורה ביום.

יריב לוין: ברוך השם, מינינו דירקטוריון לבקשתנו בתיאום עם החשב הכללי.

יריב לוין: מונה מפקח פיננסי שמפקח עכשיו על כל הוצאה שהחברה הזאת עושה כאשר אנחנו מעבירים גב אל גב תשלומים כדי לדעת שהם מגיעים לספקים עם המפקח הפיננסי.

יריב לוין: יתחיל, אני מקווה, בעוד שבוע או שבועיים התהליך של איתור מנכ"ל חדש לחברה אחרי שהמנכ"ל הקודם, גם הוא הבין את המצב ועזב את תפקידו, ואני מקווה שאנחנו נשיב את החברה הזאת למקום יותר טוב.

יריב לוין: אבל גם אם התהליך הזה יצליח, הוא ייקח זמן ואין שום סיכוי להצליח בו כשהחברה צריכה לבצע 240 פרויקטים בו זמנית.

יריב לוין: בלתי ניתן לחברה, יש 35 עובדים, כדי שנבין את הפערים.

יריב לוין: ולכן, אני חושב שהדרך היחידה לחלץ את הדבר הזה ושוב, בניגוד לגישה האימפריאליסטית הרווחת: רק החברות שלי יעשו הכל, אני כבר תקופה מאוד ארוכה מתנהל מול החשב הכללי כדי להוציא בטח ובטח את כל הפרויקטים שבכלל לא התחילו, מחוץ לחמ"ת, ולהעביר אותם לביצוע העצמי של הרשויות המקומיות הרלוונטיות.

יריב לוין: זה הצליח לי בכמה מקומות, זה לקח שנה בכל מקום כזה לפחות.

יריב לוין: זה חייב ללכת בקצב הרבה יותר מהיר.

יריב לוין: אני אתן דוגמה: יש בגו'ליס, שהייתי שם לפני שבועיים, פרויקט שממומן 50% אנחנו ו-50% המועצה.

יריב לוין: המועצה שכבר נואשה מההמתנות האלה לחמ"ת שנמשכות כבר שנים, לקחה קבלן, השלימה את כל התהליכים ותצא לדרך ותבצע חצי פרויקט עם הכסף שיש לו.

יריב לוין: אני לא רואה שום סיבה לא לתת את ה-50% הנוסף ולבצע את כל הפרויקט דרך הקבלן שהיא כבר בחרה ושהדבר הזה יקרה כי אני אומר כאן - -

מיקי רוזנטל: ואי אפשר לקבל אישור על זה מהחשב?

יריב לוין: דקה מיקי.

יריב לוין: לא, אני אומר סביב השולחן בצורה הכי ברורה, אחרת גם בהנחה ששיקום החברה ירוץ בקצב הכי מהיר בעולם, אנחנו נראה לא את הפרויקט ה-240, את הפרויקט ה-100 בעוד שלוש, ארבע או חמש שנים.

יריב לוין: ולכן - -

משה גפני: אין דרך לסכם עם החשב הכלל שהכסף הזה יעבור - - -

איתן ברושי: אתה יודע שאין דרך.

איתן ברושי: אם היתה דרך הם לא היו החשב הכללי.

יריב לוין: לא, אפשר.

יריב לוין: אפשר.

מיקי רוזנטל: - - -

מיקי לוי: - - -

משה גפני: רבותי, תנו לשר לענות.

מיקי לוי: מגנים על החשב.

יריב לוין: - - בחלק מהמקרים הצלחנו, בחלק מהמקרים עדין לא הצלחנו ובעיקר, התהליכים בעיני הם איטיים.

יריב לוין: אני לא חושב שבחשב הכללי אין שיתוף פעולה, להיפך.

יריב לוין: יש הבנה של העניין, עדין הקצב הוא איטי.

יריב לוין: אני בהחלט הייתי שמח גם למעורבות של הוועדה כי אני אומר שהמדיניות שלי היא ברורה: להוציא את הפרויקטים האלה מחר בבוקר לביצוע עצמי של הרשויות אחרת הם פשוט לא יקרו.

מיקי רוזנטל: במה הוועדה יכולה לעזור?

יריב לוין: יש לכם כמה מהלכים...

מיקי רוזנטל: כן, תפנו.

משה גפני: אני אדבר עם החשב הכללי, אני אדבר בשמכם.

משה גפני: הוועדה סגורה שצריך להוציא את הפרויקטים האלה מהחברה.

יריב לוין: לא את כולם.

יריב לוין: יש פרויקטים שנמצאים באמצע ביצוע, יש פרויקטים שנמצאים בקנה מידה גדול שהוא יותר בעייתי אבל יש כאן בוודאי עשרות רבות, לדעתי למעלה מ-100 פרויקטים שאפשר באופן מידי להוציא אותם, לשחרר אותם ולצאת לדרך.

יריב לוין: אגב, אני יכול לומר לכם שקיבלנו אוקי אחרי שנתיים לבצע מהלך כזה באילת.

יריב לוין: אנחנו השבוע, ממש השבוע מסכמים עם העירייה - -

משה גפני: מי אחראי על זה בחשב הכללי?

<קריאה: מוטי אלישע.

רועי פולקמן: גם לפני שלוש שנים או ארבע שנים ניסו לטפל בזה.

משה גפני: הבנו.

רועי פולקמן: יש עשרות פרויקטים כאלה.

<קריאות: חבל שהדבר הזה לא הוצף בעבר.

משה גפני: נועז בר ניר, אני מבקש בקצרה בבקשה.

משה גפני: מנכ"ל התאחדות המלונות, אני מברך אותך על בחירתך להיות מנכ"ל קופ"ח כללית.

משה גפני: ייתן השם יתברך שתצליח בתפקיד שלך וזה מאוד מאוד חשוב.

משה גפני: אנחנו יודעים שיש לך את היכולות להצליח.

משה גפני: בהצלחה בשם הוועדה.

יריב לוין: עדיף להיפגש אתו במלונות ולא...

רועי פולקמן: אולי קופת חולים תיראה כמו מלון.

<נועז בר ניר: תודה רבה על הברכות.

<נועז בר ניר: אני רוצה להגיד ששר התיירות הציג תקציבים מצוינים לשיווק, הכי טובים מאי פעם ואנחנו מודים לו על כך.

<נועז בר ניר: מיקוד שר התיירות בתיירות חוץ נכון וחשוב, ויש הישגים מאוד מאוד יפים ואני מקווה שהמגמה תמשך.

<נועז בר ניר: יש לי בקשה אחת משר התיירות: היום משרד התחבורה משווק את הטיסות לחו"ל, ואני חושב שזה נכון בסיטואציה הנוכחית.

<נועז בר ניר: אני חושב שזה טעות אבל ברגע שזה קיים - -

מיקי רוזנטל: זה היה צריך לעבור למשרד התיירות.

<נועז בר ניר: - - ברגע שזה קיים, אני מזכיר לכם ששר התחבורה משווק את השמיים הפתוחים ומעודד ישראלים לצאת לחו"ל.

<נועז בר ניר: אני חושב שבתקופה הזאת מאוד חשוב שמשרד התיירות יסייע לשיווק תיירות הפנים כי תיירות הפנים זה הפריפריה.

<נועז בר ניר: שוק התיירות מתחלק לשניים: פריפריה, גליל, נגב, אילת, ים המלח - -

מיקי רוזנטל: יש נושאים שלא הספקנו לדבר עליהם כמו מלונאות.

<נועז בר ניר: - - עכשיו, אם לא יגיעו ישראלים, תהיה לנו בעיה גדולה.

<נועז בר ניר: עכשיו, אני רוצה להגיד - פרופסור טרכטנברג אמנם הלך אבל יש לנו בעיית מחירי בתי מלון, זה לא סוד.

<נועז בר ניר: הצגנו גם בפני הוועדה וגם בפני מרכז המחקר והמידע של הכנסת: להפעיל מלון, רשת "פתאל" מפעילה מלונות בארץ, ורוב המלונות שלהם באירופה.

<נועז בר ניר: להפעיל מלון במדינת ישראל, מלון זהה, עולה פי שתיים מגרמניה, וגרמניה זו מדינה עם שכר מאוד גבוה ומדינה מאוד יקרה, והמחירים הם רק פי 1.5.

משה גפני: למה?

<נועז בר ניר: יש בעיה גדולה בעיקר של רגולציות, בעיות של פריון, בעיות של מחסור בעובדים שמייקרות את המחיר בארץ פי 2.

<נועז בר ניר: ארנונה פי 5.

<נועז בר ניר: יש לנו בעיות קשות מאוד של עלויות בארץ וצריכים לעזור לנו בזה, ושר התיירות עוזר לנו בנושא הזה והעביר החלטת ממשלה תקדימית מאוד אבל צריכים עדין לסייע לנו מאוד מאוד בנושא הזה.

<נועז בר ניר: תראו, יש כאן איזה אבסורד: יש רגולציות שלא משרד התיירות אחראי עליהן.

<נועז בר ניר: בכלל, כל משרד אחראי.

<נועז בר ניר: הרגולציות גורמות לכך שהמחירים יקרים, הרגולציות גורמות לכך שאין כדאיות כלכלית לבנות מלונות ובסוף נותנים מענקי ממשלה.

<נועז בר ניר: תבינו שיש כאן מערכת מעוותת, שהממשלה מפעילה מס נוסף שנקרא רגולציה, בגלל זה לא בונים בתי מלון ובגלל זה שר התיירות אחרי זה צריך לעשות מהלכים ולתת מענקים - -

איתן ברושי: אז בשביל זה שר האוצר מביא עגבניות.

איתן ברושי: על העגבניות הוא משתלט, על הרגולציה הוא לא משתלט.

איתן ברושי: עגבניות הוא מביא.

משה גפני: איתן.

<נועז בר ניר: צריך לחזק את ידיו של שר התיירות בנושא ולעזור לו כי בסוף לא תישאר תיירות בפריפריה.

<נועז בר ניר: תהיה לתיירים אבל לא בפריפריה לישראלים.

משה גפני: תודה.

משה גפני: חני סובול, מנכ"לית התאחדות משרדי הנסיעות.

<חני סובול: בקצרה.

<חני סובול: אני רוצה לברך את השר על העבודה הנפלאה שהוא עושה, ואני חושבת שהבשורה הגדולה ביותר מצד הסוכנים זה שסוכנים שעושים תיירות יוצאת נכנסים, רואים את ה"ווייב" הזה של התיירות הנכנסת ורוצים לעשות תיירות נכנסת כי גם הם מבינים שהכסף הגדול הוא בתיירות הנכנסת.

<חני סובול: יש לנו בעיה עם קרן השיווק, שהיא נותנת את הכסף לאלה שכבר בפנים ועושים את התיירות, ואנחנו היינו רוצים שגם אלה שמתחילים לעשות את התיירות הנכנסת ייהנו מאותה קרן שיווק, וזה נושא אחר אבל באמת ברכות ושאפו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: השר, בקצרה לגבי הנושא שהוא העלה.

משה גפני: למה זה משרד התחבורה?

אני אגיד ככה: עכשיו, זה נכון, ואני אומר לכם את זה כאן בצורה ברורה: תראו, ענף התיירות היה נחשב כל השנים לענף זניח שאף אחד לא ספר אותו.

אני אגיד ככה: צריך להגיד את האמת הזאת.

אני אגיד ככה: הדבר הזה, למשל, בא לידי ביטוי בכל התפיסה של עולם התעופה.

אני אגיד ככה: הרי כל נושא התעופה נמצא במשרד התחבורה.

אני אגיד ככה: למה?

אני אגיד ככה: כי הוא נתפס כשער היציאה של הישראלים לחו"ל בעוד שתפקידו קודם כל להיות שער הכניסה של התיירים לישראל.

אני אגיד ככה: זה מה שכל מדינה נורמלית עושה כדי לייצר לה כלכלה הרבה יותר חזקה.

אני אגיד ככה: עכשיו, אנחנו הוכחנו עם הנוהל שעשינו באילת, שכשאתה מייצר והולך לחברות ומביא תיירות נכנסת, אתה יכול לעשות את זה.

אני אגיד ככה: אתה צריך תמריצים, אתה צריך לתת אגרות יותר נמוכות, אתה צריך לעשות את כל הדברים.

אני אגיד ככה: תראו, חברת תעופה שמגיעה לשדות תעופה באירופה מקבלת חבילה של אפס אגרות שלוש שנים, מקבלת משרדים בשדה, מקבלת שיווק, מקבלת אפילו בונוס על מספרים שהיא מביאה.

אני אגיד ככה: מדינת ישראל היא המקום היחיד שבו אין הנחות באגרות.

אני אגיד ככה: אתה מקבל - -

מיקי רוזנטל: אבל אתה יודע, זה שר ממפלגתך.

מיקי רוזנטל: אי אפשר להגיע להבנות?

מיקי רוזנטל: הרי כולנו רוצים בסוף את טובת העסק.

משה גפני: מה אתה מציע לעשות?

יריב לוין: דקה.

יריב לוין: צריך גם להגיד עוד דבר שצריך כן לומר: משרד התחבורה עשה דבר אחד: לא היינו מצליחים להביא את כל הטיסות האלה מאירופה בלי ההסדר של השמיים הפתוחים, שהוא באמת מהפכה ענקית שצריך לברך עליה אבל השמיים הפתוחים לבד לא מספיקים כי אם השמיים הפתוחים עובדים בלי תמריצים ליעדים שהם מוטי תיירות נכנסת, הם עובדים רק בהוצאת הישראלים.

יריב לוין: אני לא מכיר אף חברת תעופה שפתחה קו כי היא חשבה שהיא תביא אתו תיירים לארץ.

יריב לוין: היא פתחה רק קווים לאן שהישראלים רוצים לנסוע.

משה גפני: ברור.

יריב לוין: ואז מה שאנחנו עשינו בעקבות ההצלחה של אילת, בנינו בבן-גוריון נוהל שעובד בצורה הבאה:

יריב לוין: אנחנו מיפינו את כל היעדים שמהם אנחנו רוצים לייצר טיסות שהן מוטות תיירות נכנסת.

יריב לוין: אנחנו נותנים מענקים של 750,000 יורו לכל חברה שפותחת קו כזה.

יריב לוין: התוצאה היא שנפתחו בפעם הראשונה קווים ממונטריאול החודש, מפולין – שבעה יעדים מפולין שכולם מוטי תיירות של פולנים שמגיעים.

יריב לוין: כל המהפכה בסין, שהשנה אנחנו נעבור מעל 100,000 תיירים אחרי שהיו רק 40,000 לפני שנתיים - -

משה גפני: מאה אחוז.

משה גפני: רק תגיד איך פותרים את הבעיה מול משרד התחבורה?

יריב לוין: דקה.

יריב לוין: טיסות מבייג'ין, ואני יכול לבשר כאן

יריב לוין: שב-12.9 יהיו גם טיסות ישירות משנחאי, שהן כולן מוטות תיירות נכנסת.

משה גפני: הסיפור הזה עם אוסטרליה, אתם מטפלים בו?

יריב לוין: כן.

יריב לוין: עכשיו, אם אתה שואל על העניין של אוסטרליה - -

משה גפני: לא, היה אצלי השגריר.

משה גפני: 17 שעות בטיסה ישירה.

<קריאות: - - -

מיקי רוזנטל: - - - הביטוח חדרים, הביטוח מלונות.

משה גפני: לא, לא, רגע.

מיקי רוזנטל: הוא נהנה פה, היה לו טוב.

יריב לוין: יש הרבה מה להגיד.

משה גפני: חבר'ה, עם כל הכבוד, הישיבה היתה צריכה להסתיים ב-11:30.

משה גפני: היא צריכה עכשיו להסתיים ב-12:00, אחרי זה יש לנו דיון שהוא לא קל.

יריב לוין: אתה בעל הבית.

יריב לוין: נשמח לענות.

משה גפני: אנחנו ניערך אחרת ויכול להיות שנעשה עוד דיונים.

משה גפני: רבותי, אני מודה לשר התיירות, ליריב לוין.

משה גפני: באמת היתה סקירה מקיפה.

משה גפני: אני למדתי הרבה, אני מניח שהחברים האחרים גם למדו, ובאמת אני לא מבין איך המדינה התנהלה מבלי דיונים של מעקב של ועדת הכספים על משרדי הממשלה.

משה גפני: יש דברים שהמשרדים לומדים, המשרדים נערכים לישיבה.

דוד ביטן: למה לא עשית עד עכשיו?

דוד ביטן: אתה 30 שנה יושב ראש ועדת הכספים.

דוד ביטן: אתה בביקורת על עצמך?

משה גפני: כן.

מיקי רוזנטל: הוא קיבל את ההצעה.

משה גפני: על כל פנים, אני מברך את הצוות ואת המנכ"ל, איך התפקיד הזה?

משה גפני: חשב ותקציבאית.

דוד ביטן: כל הכבוד לשר שרואים בתיירות התפתחות רצינית.

דוד ביטן: כשמגיעה מחמאה צריך לתת.

משה גפני: נכון מאוד.

משה גפני: רואים את התוצרת של המשרד.

איתן ברושי: נתנו מחמאות ביד נדיבה.

משה גפני: אנחנו מברכים את המשרד על ההתפתחות של התיירות באופן דרמטי.

משה גפני: אנחנו רואים את זה בכל התחומים.

משה גפני: אנחנו למדנו כמה דברים.

משה גפני: המשרד הבא שיבוא לכאן, אני אבקש שזה יהיה משרד החקלאות.

משה גפני: אנחנו למדנו מהתכנית כאן כמה דברים: שיביאו לפני הזמן את - -

מיקי רוזנטל: כן, זה לא יכול להיות שזה ינחת פה יום או יומיים לפני.

משה גפני: ברור, שיביאו את החלטות הממשלה.

מיקי רוזנטל: גם את התקציב.

משה גפני: בסדר, אנחנו נדבר על העניין הזה, זה לא קשור עכשיו לעניין.

משה גפני: אני מודה לך אדוני השר.

משה גפני: אני מודה למשרד, אני מודה לכל אלה שהשתתפו בדיון.

משה גפני: תודה רבה.