ועדת המשנה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 20, 2017-06-27 14:30

אילן גילאון: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אילן גילאון: אני מבין שהשולחן העגול ישב.

אילן גילאון: הנושאים שלא היו בהסכמה, לא יהיו בדיון היום.

אילן גילאון: הנושאים שהגעתם בהם להסכמה, כל מיני הערות שונות, הן היום על הפרק, ונתחיל בהקראה.

אילן גילאון: תסלחו לי שהדיונים האלה לא תמיד מעניינים ומשעממים, אבל אנחנו צריכים להספיק ולהעביר הלאה, כי הזמן הוא המוצר היחיד שמתכלה.

אילן גילאון: כל השאר אפשר לעשות – לדבר הרבה, לפרגן הרבה, לכעוס הרבה, אבל זמן אין לנו יותר מדי.

אילן גילאון: לכן מה שהסכמנו בו, בואו נסכים ונלך עליו, והדברים שבמחלוקת, נמשיך בפעם הבאה.

<אייל לב ארי: אז אנחנו לא דנים היום בתקנה 1.

אילן גילאון: רציתי לומר משהו על קצבת הנכות, אבל אמנע.

קריאה: רציתי לתקן אותך – לא רק זמן הוא דבר שמתכלה; גם קצבאות.

אילן גילאון: קצבאות גורמות להתכלות הזמן.

אילן גילאון: כסף אפשר להשיג, אבל זמן לא חוזר.

<אייל לב ארי: אז לא נדון היום – לא בתקנה 1, לא ב-2 ולא ב-3ד.

<אייל לב ארי: נתחיל ב-3(א).

<אייל לב ארי: הודעת רשות מקומית על זכאות להתאמות נגישות פרטניות לתלמיד או להורה שהוא אדם עם מוגבלות.

<אייל לב ארי: (א) המנהל יפעל על מנת ליידע הורים של תלמידים עם מוגבלות על זכותם לבצע רישום מוקדם, ובכלל זה אתר אינטרנט של רשות מקומית ככל שישנו יכלול פרסום קבוע על הזכות לביצוע רישום מוקדם.

<אייל לב ארי: וכן תכלול הרשות המקומית בכל פרסום על רישום הודעה על הזכות לביצוע רישום מוקדם.

<אייל לב ארי: עובדי הרשות המקומית יעברו הדרכה בהתאם לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), תשע"ג-2013; (ב) רשות מקומית תפרסם באתר האינטרנט שלה חוברת מידע שתוכן על ידי משרד החינוך אשר תכלול הסבר על הזכאות להנגשה של מוסדות חינוך לפי סוגי התאמות הנגישות המפורטות בתוספות השלישית עד השישית, ותאור של סוגי התאמות הנגישות האפשריות לגבי מוגבלויות שונות של הורים ותלמידים; החוברת באתר האינטרנט תונגש לאנשים עם מוגבלות לפי תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג - 2013; החוברת תהיה זמינה גם בפורמט מודפס ומונגש במשרדי הרשות המקומית.

<אייל לב ארי: (ג) המנהל יודיע לרושם על זכותו שיבוצעו התאמות נגישות לתלמיד או להורה שהוא אדם עם מוגבלות; הודעה כאמור תימסר יחד עם ההודעה על מועדי הרישום ברשות המקומית, הנשלחת למענו של הרושם, בהגיע התלמיד לגיל לימוד חובה או בהירשמו לראשונה למוסד חינוך; נודע לבעל המוסד החינוכי על תלמיד הזקוק להנגשה, יודיע להורי התלמיד על זכותם להגיש בקשה; רשות המבצעת רישום באינטרנט לפי הפרק השמיני 1 של תקנות הרישום תמסור הודעה כאמור גם באמצעות אתר האינטרנט שבו נערך הרישום.

<אייל לב ארי: 4.

<אייל לב ארי: טופס בקשה להתאמות נגישות פרטנית לתלמיד או להורה שהוא אדם עם מוגבלות.

<אייל לב ארי: (א) תלמיד, הורה או רושם ימלא את טופס הבקשה ערוך לפי הנוסח שבתוספת הראשונה (להלן- טופס הבקשה) ויצרף אליו מסמכים רפואיים ואחרים המעידים על המוגבלות ועל הצרכים הנובעים מהמוגבלות של מי שמתבקשת עבורו התאמת הנגישות, הנוגעות לתפקודו במוסד החינוך, והתומכים בבקשה.

<אייל לב ארי: טופס כאמור יונגש בהתאם לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013.

<אייל לב ארי: (ב) טופס הבקשה יוגש לבעלות בעת רישום התלמיד למוסד החינוך לפי תקנות הרישום; תלמיד שכבר לומד במערכת החינוך רשאי להגיש בקשה בכל עת.

<אייל לב ארי: (ג) הבעלות תעביר עותק של טופס הבקשה למנהל מוסד החינוך.

<אייל לב ארי: (ד) ראה מנהל שחסרים מסמכים לצורך קבלת החלטה, יודיע לרושם בתוך 7 ימים על הצורך בהשלמת מידע תוך פירוט המסמכים הנדרשים והגורמים מהם יש לקבל מסמכים אלה; כן רשאי המנהל להציע לרושם שהרושם יסכים לכך שהמנהל יאסוף את המסמכים האמורים מהגורמים שיפרט בהודעתו.

<נתי ביאליסטוק כהן: בתקנות קראת: ההורה או הרושם, כלומר הרושם יכול גם להיות גורם אחר?

<אייל לב ארי: יכול להיות גם אפוטרופוס – זו ההגדרה.

אילן גילאון: הרושם – זה שרושם את הילד לבית הספר.

<אייל לב ארי: הורה או אפוטרופוס לילד.

<אייל לב ארי: טיפול בבקשת נגישות על ידי המנהל.

<אייל לב ארי: 5(א) הבעלות תגבש את המלצותיה לעניין הבקשה תוך 60 ימים לעניין התאמות נגישות הדורשות היתר בניה ותוך 30 ימים לעניין התאמות אחרות, החלטת המנהל תהיה מנומקת.

<אייל לב ארי: (ב) בעל מוסד חינוך יספק את התאמת הנגישות עם תחילת שנת הלימודים או בעת הצורך את התאמות הנגישות שניתן לבצע באמצעים הקיימים במוסד החינוך.

<אייל לב ארי: (ג) ביקש בעל מוסד החינוך שמשרד החינוך ישתתף בעלויות ההנגשה, תעביר הבעלות את הבקשה לאישור הממונה, ויצרף את המסמכים המפורטים בתקנת משנה (ד) תוך 60 ימים מן המועד שבו הגיש הרושם את הבקשה לעניין התאמות נגישות הדורשות היתר בניה ותוך 30 ימים לעניין התאמות אחרות.

<אייל לב ארי: (ג1) המנהל יפנה לבעלי מקצוע המפורטים בתקנה זו לקבלת המלצות, תכניות או מסמכים אחרים הדרושים לבקשה.

<אייל לב ארי: (ד) המנהל יצרף לטופס הבקשה שהוא מעביר לממונה מסמכים אלה: (1) מסמכים רפואיים או אחרים, המעידים על מצבו הרפואי של המבקש ועל סוגי התאמות הנגישות הנדרשות; (2) אם המבקש הוא אדם עם מוגבלות בשמיעה, תצורף לבקשה חוות דעת של מורשה נגישות השרות ושל קלינאי תקשורת; אם קלינאי התקשורת אינו עובד של משרד החינוך או של המרכז הטיפולי, תצורף לבקשה גם עמדה של המרכז הטיפולי ובמידת הצורך והאפשר גם חוות דעת של מי שהוא בעל ניסיון בשפת הסימנים; (3) אם המבקש הוא אדם עם מוגבלות בראייה, תצורף לבקשה חוות דעת של מורשה לנגישות השירות, מורשה לנגישות מבנים תשתיות וסביבה, אם נדרשת התאמה המחייבת שינוי מבנים תשתיות וסביבה או התקנת מתקני הרמה, ושל מומחה למוגבלות ראייה במתי"א ורשאי המומחה למוגבלות ראייה במתי"א לפנות לפי שיקול דעתו ולפי צורך לגורמים מקצועיים נוספים;

אילן גילאון: אתם כללתם פה את כל המוגבלויות האפשריות?

<אילן שי: כן.

<אילן שי: יש ב-3(א).

<אייל לב ארי: (3א) אם המבקש הוא תלמיד עם מוגבלות אחרת, ניתן לצרף לבקשה חוות דעת אחרות שתומכות בבקשה להתאמות נגישות לפי תקנה זו.

<אייל לב ארי: (4) אם המבקש הוא תלמיד עם מוגבלות הלומד במסגרת לחינוך מיוחד, או תלמיד עם מוגבלות המשולב במוסד חינוך רגיל כהגדרתו בפרק ד1 לחוק חינוך מיוחד – יפרט מנהל המוסד החינוכי שבו התלמיד לומד את הסיוע שהתלמיד מקבל ממוסד החינוך, סוגי הסיוע והיקפו; (5) הצעה לתכנית של התאמות נגישות במבנה בתשתיות או בסביבה, ככל שנדרש, שתכלול: (א) תכנית של התאמות נגישות הנדרשות לפי המלצת מורשה לנגישות מבנים תשתיות וסביבה, או מורשה לנגישות השירות, לפי העניין, או שניהם; (ב) תיאור טכני של הפתרונות המוצעים בצירוף מפרטים, תכניות וחתכים; (ג) תיק טכני, שיוכן בידי אדריכל רישוי או מהנדס רישוי, ובו מסמכים כמפורט להלן, תוך ציון המצב הקיים והמצב המוצע בכל עניין: (1) תשריט המגרש שעליו נמצא מוסד החינוך בקנה מידה 1:250, שסומנו בו המפלסים, נתיבי הגישה מהרחוב עד הכניסות למבנים, לרבות כיוון ההגעה של התלמיד למוסד החינוך; (2) צילומים דיגיטליים של המבנה; (3) תכניות כל קומות המבנים בקנה מידה 1:100 או 1:200, עם סימון מפלסים וחתכים הנוגעים לעניין; (6) אומדן עלויות מפורט של התאמת הנגישות הנדרשת, לרבות עלות תכנון ההתאמה, הכנת מפרטים וביצוע תכניות הנגשה.

אילן גילאון: לא יותר זול לעשות הנגשה כוללנית מאשר כל הדברים האלה?

אילן גילאון: זה סיבוך.

<אילן שי: ההערכה שלי, שלגבי הטווח שבו אושר התקציב, נראה לי שעלויות של הנגשה כוללת של כל מערכת החינוך, גבוהות יותר.

אילן גילאון: בבקשה.

<אביבית ברקאי - אהרונוף: אביבית אהרונוף מארגון בזכות.

<אביבית ברקאי - אהרונוף: בתקנה 5(ד)(4), אם המבקש הוא תלמיד עם מוגבלות הלומד במסגרת לחינוך מיוחד, חשוב שיהיה ברור – גם לרבות כיתת חינוך מיוחד, כי בחוק חינוך מיוחד ההגדרה היא של מוסד לחינוך מיוחד.

<אילן שי: ההגדרה של מוסד חינוך מיוחד בחוק חינוך מיוחד כוללת גם כיתה.

<אביבית ברקאי - אהרונוף: נכון, אבל פה מדובר גם על כיתה, אז אם מדברים גם על כיתה, כדאי שזה יהיה כמו בחוק חינוך מיוחד, או שייכתב במפורש מסגרת או כיתה.

<אילן שי: אביבית צודקת.

<אילן שי: אם המבקש – במוסד לחינוך מיוחד.

אילן גילאון: גם את המובן מאליו צריך לרשום.

אילן גילאון: תרשום, כך שזה יהיה ברור.

<אייל לב ארי: לא במסגרת אלא במוסד לחינוך מיוחד?

<אביבית ברקאי - אהרונוף: כהגדרתו בחוק חינוך מיוחד.

<אייל לב ארי: (6) אומדן עלויות מפורט של התאמת הנגישות הנדרשת, לרבות עלות תכנון ההתאמה, הכנת מפרטים וביצוע תכניות הנגשה; (7) לוח זמנים מוצע לביצוע שיבטיח את השלמת ביצוע ההתאמות עד לתחילת שנת הלימודים, למעט בעבודות המחייבות היתר בניה חדש שאז יש לקבוע לוח זמנים של 18 חודשים לכל היותר מיום הרישום או הרישום המוקדם; לוח הזמנים יכלול אבני דרך לביצוע ההנגשה ובכלל זה מועד הוצאת ההיתר, מועד תחילת העבודות ומועד לסיום העבודות כשהתאמות הנגישות מוכנות לשימוש.

<בועז אחד העם: יש לי הערה לסעיף קודם – חשבתי שאני צריך לחכות.

<בועז אחד העם: על סעיף 5(ד)(2).

<בועז אחד העם: תצורף לבקשה גם עמדה של המרכז הטיפולי ולמעט תרגום בשפת סימנים שבו האישור יסופק על-ידי מורשה נגישות השירות או נציג הארגון שיציג בשפת הסימנים.

<בועז אחד העם: אסביר: יש פה נגישות שקשורה לצרכים שמיעתיים כמו אקוסטיקה וכו'.

<בועז אחד העם: זה אין בעיה – זה קלינאי תקשורת, אבל בהקשר של שפת הסימנים, כאשר הורה או תלמיד צריך – באספות הורים וכו', שצריך את ההנגשה לשפת סימנים, קלינאי תקשורת- - -

אילן גילאון: פה קבור הכלב.

אילן גילאון: הנגשה פרטנית מדברת על משתמשים שהם לא הורים.

<בועז אחד העם: מדברים על התלמידים.

<נתי ביאליסטוק כהן: גם הורים.

<נתי ביאליסטוק כהן: הבעיה היא שבהתחלה, בסעיפים הראשונים, כשמדברים באופן כללי, מדברים על הנגשה לתלמיד או להורה של תלמיד, ואחר כך, כשאתה יורד לפרטים, מדברים רק על תלמיד.

<ערן טמיר: כתוב פה משפטית שתלמיד זה גם הורה.

<בועז אחד העם: מצטער שאני לא רואה את הכתב.

אילן גילאון: אני לא מכיר תקדים כזה, למען האמת.

<ערן טמיר: זה בתקנה 2, שלא הקראנו.

אילן גילאון: אני רוצה להחזיר את עצמנו לדיון – ההבדל בין הנגשה פרטנית להנגשה כוללנית הוא שבהנגשה כוללנית אתם קודם כל מכינים את המקום, ואחרי זה אנשים באים אליו; לגבי הנגשה פרטנית, המשתמש הוא הקובע.

אילן גילאון: ברור לגמרי שבעלויות זה כנראה הרבה-הרבה יותר זול – אין ספק בכך, אבל זו הגישה.

אילן גילאון: גם זו היתה הפשרה.

אילן גילאון: נכון להיום, הורה שצריך לעלות לכיתה שמתקיימת בה אסיפת הורים, אם המורה לא יורדת למטה, הוא לא יכול לעלות לשם.

אילן גילאון: שיהיה לכם ברור.

אילן גילאון: זו המציאות שאנחנו חיים בה – לא אחרת.

<ערן טמיר: אתה רוצה שלא תהיה קלינאית תקשורת בכלל?

<בועז אחד העם: לא, אני אומר – למעט תרגום לשפת סימנים, שבו האישור יסופק על-ידי מורשה נגישות השירות ו/ או נציג של ארגון של שפת סימנים.

קריאה: לאיזה צורך?

<בועז אחד העם: תרגום לשפת סימנים.

<בועז אחד העם: במקרה של שפת הסימנים, למה צריך לעשות את כל הפרוצדורה של חוות דעת של מרכז טיפולי?

<בועז אחד העם: מספיק בהיבט הזה לצמצם את כל הבירוקרטיה והטופסולוגיה, כי מדובר בדבר מאוד בסיסי, אז אני אומר – או מורשה נגישות השירות- - -

<ערן טמיר: אם זה להורה?

<אילן שי: לכן ב-2ג זה בשינויים המחויבים, בדיוק מכיוון שבמקרה שזה הורה, לא צריך את הפרוצדורה.

<אילן שי: אם ההורה צריך רק תרגום לשפת הסימנים, השינויים המחויבים זה אומר לא להגיש את מומחה האקוסטיקה ואת הדברים שהם לא רלוונטיים אלא רק את חוות הדעת של המומחה לשפת סימנים.

אילן גילאון: מה קורה לו להורה הזה, בסופו של דבר?

אילן גילאון: מה הוא צריך לעשות ומה עושים בשבילו?

<אילן שי: הוא צריך תרגום לשפת סימנים של אסיפת הורים.

אילן גילאון: מה הוא צריך לעשות?

אילן גילאון: לבקש את זה?

<אילן שי: הוא צריך לבקש את זה.

<אילן שי: נכון, כמו שבועז אומר, לא צריך- - -

אילן גילאון: ובית הספר חייב לתת לו את זה?

<אילן שי: כן.

<ערן טמיר: מה שבועז מדבר תופס בעיקר לגבי ילדים – דווקא לא ההורים, כי לגבי ההורים- - -

<אילן שי: אז מה, לא יעשו התאמה אקוסטית?

<ערן טמיר: זאת הטענה שלו.

<ערן טמיר: הוא אומר שאם ילד זה ילד שדובר שפת סימנים, הוא לא צריך קלינאי תקשורת.

<ערן טמיר: זו הטענה שלו.

<ערן טמיר: הבנתי נכון?

<ערן טמיר: אני לא בטוח שמשרד החינוך יסכים לזה, אבל מה שכן- - -

<אילן שי: שתי חוות הדעת – זה לא כל כך מה שיעשה לנו- - -

<ערן טמיר: מה שכן – פה זה נכנס רק בסיפה, שחוות הדעת היא של מי שלא עובד משרד החינוך.

<אילן שי: לא.

<אילן שי: הסיפה רלוונטי לכול.

<ערן טמיר: אז צריך להבהיר את זה.

<ערן טמיר: הם לא יוותרו, בועז, על קלינאי התקשורת.

<בועז אחד העם: מה קשור קלינאי תקשורת?

<אילן שי: הסיפה הוא על הכול.

<ערן טמיר: השאלה, אם משרד החינוך חושב שצריך קלינאי תקשורת גם כשמדובר ב- - -

אילן גילאון: ערן, תודה רבה לך.

אילן גילאון: אתה לא קיבלת את מבוקשך?

אילן גילאון: לא? הוא אומר שבכל מקרה, אם תהיה התאמה ודרישה כזאת, לא צריך לעשות את כל הטופסולוגיה מראש.

אילן גילאון: הוא בא, מבקש ומקבל.

אילן גילאון: זה מה שאני מבין.

אילן גילאון: בשפה הכי פשוטה של בני אדם – לא של עורכי דין.

<אילן שי: שתי חוות הדעת.

<בועז אחד העם: השאלה היא מי מאשר.

<בועז אחד העם: תלמיד מבקש תרגום לאסיפת הורים או לטקס.

<בועז אחד העם: מי מאשר את זה?

<בועז אחד העם: צריך ללכת לקלינאי תקשורת?

<אילן שי: לא.

<אילן שי: מומחה לשפת סימנים הוא בנפרד מהקלינאי תקשורת.

אילן גילאון: מדובר באירוע ספורדי כשהורה מגיע, מדובר באירוע קבוע כשהתלמיד מגיע.

אילן גילאון: תלמיד נמצא בבית הספר.

אילן גילאון: יש לו המסלול הקבוע שלו – הוא לא צריך להמציא כל פעם טפסים חדשים, וההורה לא צריך בכלל.

אילן גילאון: צריך לבקש, נכון?

אילן גילאון: טוב.

אילן גילאון: נא להמשיך.

<אייל לב ארי: שמירה על התאמות.

<אייל לב ארי: 7.

<אייל לב ארי: (א) האחראי להתאמות לפי תקנה 2 יהיה אחראי לכך כי התאמות הנגישות יהיו תקינות וזמינות לאדם עם מוגבלות לפי תקנות אלה בכל שעות מתן השירות זולת אם מתקיימות הפסקות בשימוש עקב תקלות טבעיות, או לצורך ביצוע עבודות תחזוקה או לצורך שיפוץ ובלבד שהבטיח נגישות חלופית סבירה למקום ולשירות ככל הניתן ובהתאם לתנאי המקום והשירות.

<אייל לב ארי: לצורך התגברות על הפרש גובה לצורך נגישות חלופית כבש נגיש יהיה בהתאם לקבוע בתקנה 11(ג) בתקנות נגישות בניין קיים.

<אייל לב ארי: (ב) לא יפגע אדם בהתאמות נגישות, לא יגרע מהן, ולא יסב את השימוש בהן למטרות אחרות, בין באופן חלקי ובין באופן מלא, אלא במהלך תקופת שיפוץ או תיקון של התאמות הנגישות, ובלבד שהבטיח התאמת נגישות חלופית.

<אייל לב ארי: מעלית.

<אייל לב ארי: 8.

<אייל לב ארי: התקנת מעלית תהיה לפי הוראות ת"י 2481, חלק 70 – מעליות: דרישות בטיחות לבנייה ולהתקנה – התאמות מיוחדות לנגישות אנשים, ות"י 1918, חלקים 3.1 – 3.2 נגישות הסביבה הבנויה: פנים הבניין - דרישות בסיסיות (להלן- ת"י 1918, חלק 3.1) – צריך להזכיר גם את 3.2 - תהיה גם על פי חלק 4 לתקן 1918 (בסעיף העוסק בתקשורת במעליות 2.10) ולפי התכנית.

<אייל לב ארי: הנגשת פנימיות.

<אייל לב ארי: 11(א) הנגשה של יחידת אכסון בפנימיות המנהל לחינוך התיישבותי ובפנימיות בפיקוח של משרד החינוך תהיה לפי צרכיו של התלמיד עם המוגבלות המשתמש ביחידת האכסון ולפי התוספת השלישית.

אילן גילאון: למה?

<אילן שי: שני סוגי הפנימיות שהן באחריות משרד החינוך – פנימיות של החינוך ההתיישבותי ופנימיות שבפיקוח משרד- - -

אילן גילאון: מה זה משנה מבחינת ההנגשה?

<ערן טמיר: המינהל לחינוך התיישבותי הוא מחוץ למשרד החינוך?

<ערן טמיר: הוא לא בפיקוח משרד החינוך?

<אילן שי: זו יחידת סמך שיש לה עצמאות ארגונית.

אילן גילאון: זה משרד החקלאות, לא?

<ערן טמיר: לא, זו יחידת סמך של משרד החינוך.

קריאה: השאלה אם זה יכול להיות בפיקוח של משרד החינוך.

אילן גילאון: אתם מציינים את זה כדי לא להחמיץ שום שם?

<ערן טמיר: כן.

אילן גילאון: אין יותר?

<ערן טמיר: יש פנימיות של הרווחה, אבל זה לא התקנות האלה.

<אייל לב ארי: ולפי צרכיו של ההורה עם מוגבלות המבקר בפנימייה.

<אייל לב ארי: (ב) דרכי הגישה בין מבני הפנימיה ובית הספר ובין מבני הפנימיה לבין המיתקנים השונים בפנימייה, ובכלל זה מתקני משק חקלאי בפנימייה, יונגשו בהתאם להוראות ת"י 1918, חלק 2: נגישות הסביבה הבנויה - הסביבה שמחוץ לבניין, ולפי התכנית.

<אייל לב ארי: (ג) יש להנגיש לתלמיד את כל מתקני הפנימיה ובכלל זה חדר אוכל, חדרים שבהם מבוצעות פעילויות פנאי ופעולות חברתיות, כגון אולמות, חדר כושר ובריכה.

<אייל לב ארי: יש להנגיש לתלמידים את מתקני החצר של הפנימיה ובכלל זה מיתקנים ושטחים חקלאיים, כגון חממות, סדנאות לפעילות חקלאית, מטעים ושדות וכן מתקנים לפעילות ימית כגון מעגנים, סככות וסדנאות, כך שתלמיד עם מוגבלות יוכל להגיע אליהם ולקחת חלק בפעילות הנערכת בהם.

<אייל לב ארי: (ה) מורשה נגישות המכין תכנית הנגשה לתלמיד בפנימייה, יוכל להסתמך על הפרטים המפורטים בתוספת הרביעית, החמישית והשישית לגבי תכנית הנגשה עבור תלמיד לקוי שמיעה, או תלמיד עם מוגבלות בראייה, או תלמיד עם מוגבלות אחרת.

<אייל לב ארי: התאמת הנגישות תותאם לצרכיו של התלמיד או ההורה עם המוגבלות.

<אייל לב ארי: 13.

<אייל לב ארי: התאמות הנגישות ייקבעו באופן מותאם לתלמיד או הורה עם מוגבלות ובמקרה הצורך ניתן לסטות מן התקן הישראלי בעניין כדי להביא לתוצאה מתאימה יותר לצרכיו של התלמיד או ההורה עם המוגבלות.

אילן גילאון: עד כאן מוסכם על כולם, נכון?

<נתי ביאליסטוק כהן: אני חוזר על מה שאמרתי – יש מקומות שמוזכר במפורש הורה של תלמיד, ויש מקומות שמוזכר תלמיד, ואם יש סעיף סל שאומר שתלמיד זה לרבות הורה, אז לא צריך לומר הורה, ואם לא – אחרת אני פוחד שייווצר פה הסדר שלילי, שאיפה שלא הוזכר הורה, לא חייבים להנגיש להורה.

<נתי ביאליסטוק כהן: זה הקושי שלי בעניין הזה.

אילן גילאון: בסדר, הוא אומר שאתה צודק.

אילן גילאון: עד כאן זה ההסכמות שהגעתם אליהן, נכון?

אילן גילאון: אי-ההסכמות זה שלך והאופנים השונים להנגיש, נכון?

<מיכל שיק הר-טוב: כל מה שקשור בחינוך, פדגוגיה.

<נתי ביאליסטוק כהן: כל מה שקשור להנגשת התוכן.

אילן גילאון: מה עושים?

אילן גילאון: צריך לעשות הפסקה?

אילן גילאון: לא צריך לעשות הפסקה?

אילן גילאון: מה כרגע קורה?

<אייל לב ארי: סיימנו לדון בתקנות, ובפעם הבאה יהיה סט נוסף להמשך.

אילן גילאון: אתם הולכים לשבת שוב על המדוכה בעניינים של ההדרכות, של ההנגשות, של סוגי ההנגשות שקיימים?

אילן גילאון: אילן.

אילן גילאון: אני מבין שיש כמה סוגיות.

אילן גילאון: הטיולים יכול להיות אחד הדברים שמדגימים את זה, נניח, בהסבר.

אילן גילאון: אני לא פותח את הוויכוח עכשיו.

אילן גילאון: אני אוהב שהדברים מגיעים טחונים.

אילן גילאון: איך אומר חלפי – אני מצמצם את עצמי לנקודה קטנטנה, לא להטריד ממלכות כמוכם, אבל אני סומך על כך שכל ניגודי הגישות שיש ביניכם יגיעו בסופו של דבר לפשרה שתהיה רצויה.

אילן גילאון: אני הבנתי שלא הגעתם להסכמה בכל הסוגיות.

אילן גילאון: הנימוק שאני לא כל כך אוהב לקבל אותו הוא הנימוק הכלכלי, למרות שאני יודע שהוא קיים, ובהחלטות פוליטיות הוא מתקבל, ולצערי הרב אני לא קובע את סדר העדיפויות במדינה, למרות שהייתי מאוד רוצה, והיה יותר פשוט – בשבילי בכל אופן.

אילן גילאון: אני רוצה לדעת מה הדיון בשולחן העגול הבא, אייל.

אילן גילאון: אני לא מבין למה לא נתכנסנו כאן כדי לאשר את זה ולעשות עוד ישיבה כדי לעשות את הדברים הלא מוסכמים.

<אייל לב ארי: כי לא סיימנו לקרוא את התקנות – את ההתאמות הספציפיות לתוספות.

<אייל לב ארי: יש עוד תקנות.

אילן גילאון: אז איפה הבעיה שלך לגמור את מה שהיום סיימנו חלוט וגמור?

<אייל לב ארי: ניסינו להגיע בישיבה לפני הישיבה הזאת וללבן את העניינים, ועדיין נותרו פתוחים.

<אייל לב ארי: יש תקנה 1, 2, 3, 4- - -

אילן גילאון: אני מבקש בישיבה הבאה – לא נעשה שוב ישיבות כפולות.

אילן גילאון: מה שאישרנו, אישרנו.

אילן גילאון: בישיבה הבאה לבוא עם הדברים גמורים, ומה שאינו גמור, פשוט להביא אותו לדיון על השולחן בכללי דיון מסודרים – אחרת אני לא מבין מה אנחנו עושים.

אילן גילאון: תודה רבה, הישיבה נעולה.