ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 535, 2017-06-19 08:45

אלי אלאלוף: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

אלי אלאלוף: היום יום ב', 19 ביוני, 2017, כ"ה בסיוון, התשע"ז.

אלי אלאלוף: אנחנו אמורים לדון היום בהצעת חוק חופשה שנתית (תיקון - חופשה ביום שבו מתקיימות בחירות מקדימות במפלגה שבה חבר העובד), התשע"ז-2017, ההצעה היא של חברי הכנסת יואב קיש ודוד ביטן.

אלי אלאלוף: המציע, בבקשה.

יואב קיש: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש.

יואב קיש: ההצעה היא באמת הצעה פשוטה.

יואב קיש: היא באה ממקרים שמעסיקים מנעו מעובדים שנמצאים במפלגות פריימריז ללכת להצביע ביום הפריימריז.

יואב קיש: קיבלנו על זה תלונות והחלטנו לאפשר, ולחייב את המעסיק לתת חופשה לטובת הצבעה בפריימריז.

יואב קיש: אני רוצה לחדד ולהגיד בצורה הכי ברורה: ברור שהחופש שאותו עובד לוקח בכדי להצביע זה על חשבונו.

יואב קיש: זאת אומרת, אין פה עניין של לקבל עוד חופש או לחייב את המעסיק להוצאות נוספות – מאיר, אני אומר את זה בעיקר לך, כי שמעתי מיו"ר המפלגה שלך - -

מאיר כהן: אני מתנגד מאוד.

יואב קיש: - - שמעתי גם מיו"ר המפלגה שלך שהוא מתנגד, אז הנה, גם אתה מתנגד.

מאיר כהן: לא, לא.

מאיר כהן: אני מתנגד.

יואב קיש: אז אני אומר – קודם כל, החופשה היא על חשבון העובד.

יואב קיש: זה לבחירתו, ועובד שרוצה ללכת להצביע ביום הפריימריז צריך לתת לו להצביע.

יואב קיש: זו התפיסה הבסיסית שאני אומר שהיא מהותה של כל החוק.

יואב קיש: אם הייתי חושב שמעסיק יכול וצריך למנוע מעובד ללכת ולהצביע בפריימריז הייתי אומר – בסדר, מעסיק לא רוצה שהעובד שלו יילך להצביע בפריימריז?

יואב קיש: אז שלא ייתן לו ללכת להצביע.

יואב קיש: בעיניי זו פגיעה בדמוקרטיה.

יואב קיש: למרות שיש מפלגות שהן לא דמוקרטיות, בעיניי זו פגיעה בדמוקרטיה, ולמנוע מעובד ללכת להצביע בפריימריז זה פשוט בעיניי משהו שצריך לתקן ולכן ההצעה הזו.

יואב קיש: עכשיו, יש פה שתי שאלות – אחת, אני מבין, מאיר שאתה מתנגד, אבל בסופו של דבר גם המליאה חושבת שזה הדבר הנכון שיהיה, ולכן אנחנו פה.

יואב קיש: הדבר השני, וזה משהו שאני הבנתי שיכול לעורר קצת יותר דיון פה – זה באמת אם היינו רוצים - - -אני, בסופו של דבר, המטרה שלי – ואני אומר את זה בצורה הכי ברורה – להגדיל כמה שיותר את ההצבעה בפריימריז.

יואב קיש: אני רוצה שיבואו כמה שיותר אנשים שמאמינים במפלגה הדמוקרטית שלהם, שיבואו להצביע.

אלי אלאלוף: אתה יודע מה קורה בסוף?

אלי אלאלוף: יותר מצביעים בפריימריז, ופחות בבחירות.

אלי אלאלוף: זה מה שקרה בצרפת זה מה שקרה.

אלי אלאלוף: רק תיזהר, לאנשים נמאס.

אלי אלאלוף: ההצבעה של אתמול – פחות מ-40% - - -זה התחיל להיות פחות ופחות.

יואב קיש: בואו נראה כשנגיע לזה.

יואב קיש: כרגע המצב בארץ הוא שמספרי הפריימריז הם מאוד נמוכים ולצערי, אמרתי לך, אנחנו רואים תופעה שגם מעסיקים מונעים מעובדים לצאת לטובת הדבר הזה של הצבעה בפריימריז.

יואב קיש: לכן אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד – אם אנחנו באמת לא רוצים למנוע מעובד את זכותו להצביע, בזה שאנחנו נותנים לו רק יום חופש, אנחנו פוגעים בזה.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: כי בהרבה מהמקרים אנשים רוצים לצאת, הולכים לשעה-שעתיים מקסימום ורוצים לחזור לעבודה.

יואב קיש: ברגע שאני מחייב אותו כך שכל יום החופשה הלך לו, אז בעניין הזה אני שם לו דילמה כלכלית.

יואב קיש: כדי להצביע שעתיים הוא צריך להפסיד יום עבודה.

יואב קיש: לכן בחרנו כחלופה גם חצי יום.

יואב קיש: הייתי רוצה לשמוע אם יש הצעות נוספות – אולי לפי החתמת שעון, אם יש שעון – יפסיד לפי השעון.

יואב קיש: אני לא יודע בדיוק מה אפשר לקבל, אבל ללכת לכיוון שמצד אחד לאפשר מינימום חופשה נדרשת, כדי שהוא לא יספוג יותר על עצמו ומצד שני אני מבין שיכול להיות שדווקא בגלל שמחלקים את היום לחלק יכול לעשות קצת קשיים למעסיק.

יואב קיש: אז בואו נשמע ונראה איך אפשר לפתור את זה הכי טוב.

מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, ראו – שלל הטיעונים לחוק הזה מכעיסים אותי כפל כפליים.

מאיר כהן: זה באותה נשימה שבה אתם מאשרים את החוק הזה ועדת השרים ברוב חוצפתה דוחה חוק של אילן גילאון שמאוד דומה לחוק הזה אלא מאי?

מאיר כהן: ששם ביקשנו חצי יום כדי לאפשר להורים של תלמידים בכיתה א' ללוות את ההורים שלהם לבית הספר.

מאיר כהן: וראו זה פלא.

מאיר כהן: חוק כזה טוב שבאמת יש לו צידוק חברתי, צידוק יוצא מן הכלל שאומר – אם הורה רוצה ללוות את הילד שלו לכיתה א', נאפשר לו לקחת חצי יום חופש.

מאיר כהן: הייתי מנהל בית ספר 25 שנים.

מאיר כהן: הורים עשו שמיניות באוויר, ביטלו ימי עבודה כדי להתרגש עם הילדים שלהם – אני עכשיו הולך ללוות את הנכדה שלי לכיתה א', בעזרת ה', בספטמבר.

מאיר כהן: אני כבר חושב על זה בלילות, איזה כיף יהיה שאני אלך עם הנכדה.

מאיר כהן: אני כנראה אוכל, אבל עוד מאות אלפים לא יוכלו.

מאיר כהן: זה מה שמכעיס.

מאיר כהן: לכן, זו ההתנגדות שלי לחוק זה.

מאיר כהן: זו ההתנגדות הגדולה.

מאיר כהן: אני אומר שאם באותה ועדת שרים של אותה ממשלה חוק שמשרת בצורה יוצאת מן הכלל – גם וולונטרי, על חשבון ההורים - - -

יואב קיש: זאת אומרת שאין לך התנגדות לחוק הזה, אבל יש לך בעיה שלא אישרו את החוק - - -

אלי אלאלוף: אולי זה יאפשר פתח לחוק השני, להחזיר אותו לדיון?

מאיר כהן: אתמול עוד פעם דחו את זה.

מאיר כהן: אתמול.

יואב קיש: זה לא נדחה.

יואב קיש: זה עוד לא הוצבע, יש הבדל.

יואב קיש: כשהוא אומר "נדחה" זה כאילו לא התקבל.

מאיר כהן: היות ואני בעולם הפוליטי – כמו שאתה יודע, מעולם לא היו בעיות בפריימריז, אני אומר לכם.

מאיר כהן: מעולם.

יואב קיש: אתה יודע את זה בתור מפלגת - - -

מאיר כהן: אני יודע את זה בתור אחד שהתעסק בפריימריז של הליכוד, לפני שאתה בכלל חשבת להצטרף לליכוד.

יואב קיש: אז אתה לא מכיר - - - אני בליכוד משנת 96.

מאיר כהן: אני הייתי ראש המטה של מאיר שטרית ב-81.

יואב קיש: אז באמת בשנות ה-80 לא עשו בעיות.

מאיר כהן: אז אני אומר לך – מעולם.

מאיר כהן: כל מטרת החוק הזה – זה חוק פופוליסטי.

מאיר כהן: אפילו דוד ביטן, כשאומרים לו את זה, ייאמר לזכותו – באמת, האיש הטוב הזה.

מאיר כהן: כשאומרים לו את זה הוא מחייך, מרכין את הראש והולך הצידה.

מאיר כהן: יואב קיש מוצא לזה טיעונים אידיאולוגיים.

מאיר כהן: כל העניין של החוק הזה הוא לבוא ולרשום V אצל חברי המרכז.

מאיר כהן: הנה, השגתי לכם חצי יום חופש.

יואב קיש: לא השגתי חצי יום חופש, זה על חשבונם.

יואב קיש: אתה מעוות את המציאות.

מאיר כהן: מה טוב בזה שעובד יצטרך עכשיו לחשוף את ההשתייכות הפוליטית שלו?

מאיר כהן: חד וחלק.

מאיר כהן: אני עובד במפעלי כי"ל, אני מבקש חצי יום חופש, אומרים לי – למה?

מאיר כהן: ואני אומר – יש לי היום פריימריז בליכוד.

מאיר כהן: אה, אתה חבר מרכז ליכוד.

מאיר כהן: תשמע, אומר לו המנהל – אתה יודע שיש לנו איזה ויכוח, תעשה טובה ותדבר עם חברי הכנסת.

מאיר כהן: ככה יוצרים מאפיות מיותרות.

מאיר כהן: יואב, זה חוק מיותר, חוק שלא צריך להתעסק אתו.

מאיר כהן: על אחת כמה וכמה אני מודה שבמישור האישי אני מאוד כועס על זה שאתם דחיתם את החוק הטוב הזה של ההורים, שהלוואי ואתם תאשרו אותו, כי לזה אני מתאר לעצמי שיש לכם רוב בקואליציה, ואתם תאשרו.

מאיר כהן: אני רק מבקש בהזדמנות הזו, יואב, בגלל שאני מכיר את הגינותך.

מאיר כהן: באמת, אני חושב על מאות ואלפי ההורים האלה, שכן, אדוני היושב-ראש, תגיד את זה גם מפיך, זה חשוב – שכן נאפשר להורה שרוצה ללוות את הבן שלו לכיתה א', לאמא או לאבא או היום הראשון - - -

אלי אלאלוף: אתה יכול לדבר גם בשמי, בדברים האלה.

מאיר כהן: אני מקווה שלא תאשרו את החוק, אבל היות ואני יודע שתאשרו, אני חושב שבנשימה אחת, יואב, תלך לוועדת השרים, אתה בקואליציה, תדרוש לגבי האפשרות לשחרר הורים, על פי בחירתם, וולונטרית, על חשבון ימי החופש שלהם ללוות את הילדים לכיתה א'.

עבדאללה אבו מערוף: בוקר טוב.

עבדאללה אבו מערוף: כמובן שהחוק הזה אין לו מקום בכנסת, שהכנסת תחוקק אותו.

עבדאללה אבו מערוף: מי שרוצה להתעסק בפוליטיקה באופן אישי, להתפקד לאיזו מפלגה, שייקח יום חופש, שיאשרו לו, חצי יום, שעה שעתיים, סליחה על הביטוי, ודאי לא לציטוט - שייקח חופש מחלה, וילך להצביע.

עבדאללה אבו מערוף: אנחנו מסתכלים על מפלגות בכלל, זה יצור איזו אווירה שהיא תגרום לתעסוקה פוליטית שהיא לא ראויה.

עבדאללה אבו מערוף: אנחנו יודעים איך זה מתנהל, בכלל, עניין ההתפקדות למפלגות, ועניין הפריימריז.

עבדאללה אבו מערוף: לא בגלל שאני עקרונית נגד הפריימריז, באופן אידיאולוגי.

עבדאללה אבו מערוף: זה מובן.

עבדאללה אבו מערוף: אני נגד פריימריז בכלל.

עבדאללה אבו מערוף: זה הפרסונליזם הזה, והפריימריז.

עבדאללה אבו מערוף: יש מפלגה, יש פעילים פוליטיים - -

מאיר כהן: יואב, אה במיעוט היום.

יואב קיש: בתור מפלגת פריימריז?

יואב קיש: אין הרבה כאלה במדינה.

עבדאללה אבו מערוף: - - שהיא תנחה את הנציגים שלה איך לעבוד בכנסת, איך להיכנס לפוליטיקה, לעשייה שלהם, לאג'נדה שלהם וכל הדברים.

עבדאללה אבו מערוף: אבל ללכת לפריימריז - - -

יואב קיש: אין לכם פריימריז אצלכם?

עבדאללה אבו מערוף: אצלנו זה לא פריימריז.

עבדאללה אבו מערוף: אצלנו יש מועצה, אני גם נגדה, דרך אגב, העמדה שלי ברורה.

עבדאללה אבו מערוף: יש מועצה - - -

מאיר כהן: הוא למד 30 שנה במוסקבה, למד שם את לימודי הרפואה שלו, הוא אחד הסובייטולוגים האחרונים במדינה הזו.

עבדאללה אבו מערוף: לא רק.

עבדאללה אבו מערוף: אחד הקומוניסטים המובהקים שנאבקים לטובת הכלל.

מאיר כהן: דרך אגב.

מאיר כהן: היה לו מגרש שלו פרטי בכפר – את זה שמעתי מאנשי הכפר.

מאיר כהן: הוא תרם את המגרש הזה שעולה כמה מיליונים, לצרכי ציבור.

אלי אלאלוף: אני הייתי נוכח שם.

<קריאות: - - -

עבדאללה אבו מערוף: אז אנחנו יודעים מה ההיבטים של זה.

עבדאללה אבו מערוף: מי שרוצה ללכת – בסדר, זכותו ללכת, לעשות פריימריז, להתפקד, להצביע.

עבדאללה אבו מערוף: אבל לעשות חוק, לתת להם חופש כדי להצביע, חצי יום או כמה שעות – אני לא חושב שזה ראוי לנו, לכנסת, לחוקק את החוק הזה.

עבדאללה אבו מערוף: זה בקיצור.

עבדאללה אבו מערוף: זה לא קשור שאני נגד פריימריז, זה לא קשור.

עבדאללה אבו מערוף: אני מדבר מבחינה כללית.

עבדאללה אבו מערוף: יש כל מיני מגבלות על המפלגות, כל מיני חוקים, אז נאשר את החוק הזה שהוא לא כל כך - - - מבחינה פוליטית בלתי הפיך.

עבדאללה אבו מערוף: המפלגה תעשה את העשייה הפוליטית שלה בלי - - -

יואב קיש: אמרו כמה דברים ואני רוצה להתייחס בקצרה.

יואב קיש: אמרו כמה דברים שלתפיסתי הם לא מדויקים.

יואב קיש: ראשית, לידידי עבדאללה אבו מערוף.

יואב קיש: אמרת שייקח יום חופש על חשבונו.

יואב קיש: בדיוק על זה מדובר.

יואב קיש: הבעיה היא שלא נותנים לו, שהמעסיק אומר – אני יודע שאתה רוצה ללכת להצביע בפריימריז, אני לא אוהב את הפעילות הפוליטית הזו, ואני לא נותן לך.

יואב קיש: זה בדיוק המטרה של החוק הזה.

יואב קיש: לכן, אם לא הבנת, או שאני לא הבהרתי, המשפט "שייקח יום חופש על חשבונו" הוא משפט שאנחנו לא מתנגדים לו.

עבדאללה אבו מערוף: בלי חוק.

יואב קיש: בסדר, אבל כרגע זה לא מתאפשר.

יואב קיש: זו בדיוק הבעיה.

יואב קיש: לחבר הכנסת מאיר כהן.

יואב קיש: החוק של גילאון לפי מה שאני מכיר – עוד לא נדחה.

יואב קיש: הדיון בו נדחה, ואני בהחלט שוקל בחיוב מה שאמרת.

יואב קיש: אני חושב שיש בו הרבה מן ההיגיון אבל לא בגלל זה שחוק כזה או אחר לא התקבל בוועדת השרים לחקיקה מן הראוי לקחת חוק אחר ולהגיד – אני פוסל אותו כי החו ההוא לא התקבל.

יואב קיש: בעיניי זה קצת - - - לתפיסתי.

יואב קיש: אולי מבחינתך זה בסדר.

מאיר כהן: לא, לא.

מאיר כהן: אני אמרתי את זה - - -

יואב קיש: אז זה משהו אחר.

יואב קיש: ומעבר לזה אני אומר לך בכנות: אמנם יש לך היסטוריה ארוכה בליכוד, נכון, ואתה מכיר הרבה דברים, אבל אתה כבר הרבה שנים לא בליכוד ואני אומר לך שהתופעה הזו של מניעת אנשים מללכת ולהצביע – קורית, בשנים האחרונות.

יואב קיש: אני יכול להגיד לך מעבר לזה.

יואב קיש: כשאתה דיברת על חברי מרכז – היית כל כך מתוחכם ואפילו חשבת על דברים שאני לא חשבתי, בעניין שכן.

יואב קיש: אז זה לא כל חבר מרכז, זה כל מתפקד.

יואב קיש: אנחנו לא מדברים על חברי מרכז, אנחנו מדברים על מתפקדים.

יואב קיש: לכן אני חושב שלמנוע ממתפקד – אין כאן עניין של השפעה פוליטית כזו או אחרת.

יואב קיש: קשה לי לקבל ביקורת ממפלגת יש עתיד בעניין הזה.

יואב קיש: אתה יוצא מן הכלל כי יש לך היסטוריה של פעילות במפלגה דמוקרטית לפני זה.

יואב קיש: אבל בסך הכל אני אומר שיש פה מגמה שהתפתחה בשנים האחרונות, שצריך לעצור אותה.

<ביין ותד: אני מאגף תקציבים במשרד האוצר.

<ביין ותד: ההתייחסות שלנו - - -

יואב קיש: אורי שיינין פה?

<ביין ותד: לא.

יואב קיש: את מחליפה אותו?

<ביין ותד: אני רפרנטית בצוות של אורי שיינין.

יואב קיש: הוא הבוס שלך?

<ביין ותד: הוא הבוס שלי.

<ביין ותד: ההתייחסות שלנו היא לחצי היום – חישוב עלויות והשלכות רוחביות של החצי יום זה יכול להגיע להשלכות ועלויות תקציביות של עד עשרות מיליוני שקל אם אנחנו מחילים חצי יום וזה נכנס לחוק.

אלי אלאלוף: לא הבנתי.

<ביין ותד: היום, חוק חופשה שנתית קובע יום.

<ביין ותד: אם אנחנו באים וקובעים שזה חצי יום בתוספת השנייה של החוק, זה עלול ליצור לנו השלכות רוחב על כל חוק חופשה שנתית, שאם אנחנו התחלנו לחשב בחישוב מאוד מאוד שמרני, גם בתיאום אגף שכר אצלנו במשרד האוצר, זה יכול להגיע לעשרות מיליוני שקלים.

יואב קיש: איך?

יואב קיש: על מה הכסף?

<ביין ותד: גם חישוב של עלויות נסיעה של חצי יום, וגם לקחנו הנחה שמרנית שחלק מהעובדים צריך להחליף אותם לאותו חצי יום ואז אתה יכול להגיע לעשרות מיליוני שקל.

יואב קיש: אם הוא לוקח יום שלם?

יואב קיש: אז גם צריך להחליף אותו.

<ביין ותד: ההתייחסות שלנו היא לקחת גם חישוב של חצי יום, של התוספת השנייה, וגם לקחת – אם אנחנו עכשיו מייצרים מצב חדש של לקבוע חצאי ימי חופש.

<ביין ותד: היום המצב הזה לא קיים, אז לחשוב עכשיו על השלכות רוחב בהתאם למספר המועסקים במשק, גם בפרטי וגם בציבורי, וגם להתייחס לעלויות נסיעה - - -

יואב קיש: נסיעה – הבנתי.

יואב קיש: שימי עכשיו בצד.

יואב קיש: נדבר על זה אחר כך.

יואב קיש: אבל אני שואל אותך – אם את צריכה להביא עובד שיחליף אותו, אז בכל מקרה את צריכה גם ליום שלם.

אלי אלאלוף: היא אומרת שזה תקדים שאפשר מעכשיו לא לקחת יום חופש אלא להתחיל בחצאי ימי חופש ואז אתה מכביד על המערכת.

עבדאללה אבו מערוף: ולמה לבחירות פריימריז, ולמצב אחר, למשל, לא?

<ביין ותד: אני אדגיש את הנקודה.

<ביין ותד: זה העניין של להכניס דבר חדש ולעשות תקדים של חצאי ימים בחוק חופשה שנתית, וזה מייצר לנו השלכות רוחב.

יואב קיש: יש לנו - - - ואז זה יעזור לעובדים.

<עדן אברהם: אני רפרנט של שוויון הזדמנויות בעבודה במשרד המשפטים.

<עדן אברהם: מהבחינה של שוויון הזדמנויות בעבודה חשבנו על החוק הזה בתור חוק מטיב, מטיב לעובד.

<עדן אברהם: אם ההשקפה שלו אינה תואמת את זו של המעסיק, הוא יודע שהיא הולכת לפגוע בו, שיש חשש שהיא הולכת לפגוע בו, אז הוא לא חייב להשתמש בחצי היום הזה.

<עדן אברהם: הוא יכול להצביע בשעה מאוחרת יותר, או בשעות אחרות, והו הוא יכול לקחת יום שלם, לפי 6ב': "רשאי עובד לקחת יום אחד מימי החופשה במהלך שנת העבודה".

יואב קיש: ואם הוא מסרב לו, המעסיק?

<עדן אברהם: יש למועסק שני ימי בחירה שהוא יכול לקחת.

<עדן אברהם: מועסק יכול היום לקחת יום בחירה בערב חג השבועות ומספר ימים בתוספת, ועוד יום אחד לבחירתו, בהתראה של 30 ימים מראש.

יואב קיש: קודם כל – 30 יום מראש זה לא מספיק, לפריימריז.

<עדן אברהם: אני מסביר שהיום, אם העובד לא רוצה לחשוף את השקפתו הפוליטית בפני המעסיק יש לו אלטרנטיבות.

יואב קיש: לא מדויק.

יואב קיש: 30 יום לפריימריז – לא מספיק טוב לך.

<נעה בן שבת: הוא מדבר על יום אחד.

יואב קיש: אבל אומר לכם – כשהולכים לבחירות, בהרבה פעמים זה קורה – ואז תוך 3 חודשים יש בחירות.

יואב קיש: אני לא טועה.

יואב קיש: זה אומר שתוך חודש יש פריימריז.

יואב קיש: זה אומר שהעובד לא מספיק ב-30 יום, והמעסיק יכול לסרב לו.

יואב קיש: בגלל זה שמנו 14 יום.

אלי אלאלוף: מה, פריימריז פחות מחודש מראש?

יואב קיש: בדרך כלל זה חודש.

מאיר כהן: אני רוצה לשאול אותך, נציג משרד המשפטים.

מאיר כהן: מה קורה אם ההשקפה היא זהה והמעסיק יעדיף אותו?

מאיר כהן: נחמד.

מאיר כהן: אני איש ליכוד, אני המעסיק, ויש מישהו - - -יש שני צדדים למטבע.

<קריאות: - - -

<עדן אברהם: החשש שעלה לנו היה לגבי עובדים שיופלו על רקע זה שההשקפה הפוליטית שלהם אינה תואמת את ההשקפה הפוליטית של המעסיק, ויש חשש שהם יפוטרו.

<עדן אברהם: לגבי זה יש לנו את סעיף 2 בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה: "לא יפלה מעסיק בין עובדיו ובין היתר על רקע השקפתם.

<עדן אברהם: .." - - -

יואב קיש: כל זה, מה קשור לחוק?

<עדן אברהם: היה לנו חשש שנניח עכשיו המעסיק הוא ממפלגת יש עתיד, והעובד מתפקד לליכוד.

מאיר כהן: אל תזכיר מפלגות.

<עדן אברהם: אז המעסיק הוא ממפלגה א' והעובד מתפקד למפלגה ב' שאינה תואמת את השקפתו של המעסיק.

<עדן אברהם: היה חשש שעכשיו, יש חשש שאם העובד אומר את זה למעסיק, המעסיק יפגע בו.

<עדן אברהם: אולי לא בצורה ישירה, אולי זה ייקח זמן – זה החשש העיקרי.

יואב קיש: או החשש של מאיר כהן שהוא יקדם אותו.

<עדן אברהם: זה גם חשש.

<עדן אברהם: זה גם חשש, שלא חשבנו עליו לפני הישיבה.

מאיר כהן: מה שכן, משרד המשפטים ומשרד מבקר המדינה, זה יכשיר את השרץ של התעשייה האווירית.

מאיר כהן: מעכשיו לא צריך אוטובוסים מהחצר האחורית.

מאיר כהן: יקראו לכל אנשי התעשייה האווירית ויעלו לאוטובוסים.

מאיר כהן: מה שמבקר המדינה אומר – להוציא עובדים בצורה מאורגנת.

מאיר כהן: זה בדיוק יוציא עובדים בצורה מאורגנת.

מאיר כהן: בגלל מה שאמרה - - -

יואב קיש: אתה לא רוצה שהם יצביעו?

מאיר כהן: אני רוצה שהם יצביעו.

מאיר כהן: עד היום הם הצביעו אחרי הצהריים.

מאיר כהן: אפילו היה משהו - - -

יואב קיש: יש לא מעט מעסיקים שרוצים לעצור את זה.

<עדן אברהם: יש אפשרות, פשוט, לשנות את זה.

<עדן אברהם: עכשיו חשבנו על זה גם מהנקודה שהמעסיק יעדיף את אותו עובד שלו - - -באמת מדובר על חצי יום.

<עדן אברהם: כשעובד מבקש חצי יום – בגלל שזה הסעיף היחיד שמדבר על חצי יום, מאגף התקציבים דיברו על זה שזה מוסיף עלויות, אפשר אולי שזה יהיה יום שלם, ואז, אם זה יום שלם, ברישום לאחור לא רשום איפה בדיוק - - -

<נעה בן שבת: אבל ברישום מראש אתה צריך להגיד שאתה יוצא להצביע בפריימריז.

אלי אלאלוף: הבנו את האוצר.

אלי אלאלוף: מה ששמענו מהאוצר זה - - -

עבדאללה אבו מערוף: אז עצה שלך – זה יהיה פריימריז.

עבדאללה אבו מערוף: עצם ההגדרה הזו שאתה יוצא ולוקח חופש לפריימריז.

יואב קיש: נכון, לא פתרת - - -

<עדן אברהם: אז בגלל זה שאנחנו מדברים על זה שזה חוק מטיב אנחנו, מבחינת שוויון הזדמנויות לא רואים בזה קושי משמעותי.

<איה דביר: רק לגבי החצי יום או יום אחד – נקודת המוצא היא שהממשלה תמכה בהצעת החוק והכפיפה אותו לתיאום הנוסח, בין היתר לגבי המודל של יום או חצי יום בחירה.

<איה דביר: העלה אגף התקציבים את החשש לגבי ניצול של חצי יום של חופשה שנתית, שזה דבר חדש בחוק חופשה שנתית, זה לא היה קיים קודם לכן.

<איה דביר: ככלל אנחנו רואים את שאלת חצי היום בחיוב מבחינת זכויות העובדים וקידום איזון נכון בין תעסוקה ובין פנאי.

<איה דביר: אין הרבה ימי חופשה בדין הקוגנטי, ואפשרות לנצל רק חצי יום יכולה להטיב אתם.

<איה דביר: יחד עם זאת, זו שאלה חדשה ואנחנו מציעים לדחות את הדיון בה בהכנה לשנייה והשלישית כדי שאפשר יהיה לבדוק באמת יותר לעומק את השלכות הרוחב שלה.

אלי אלאלוף: רגע, עוד לא הצבענו על הקריאה הראשונה, בינתיים זה בא כטרומית.

<איה דביר: אז זו הצעתנו לקראת קריאה ראשונה, שתתאפשר בדיקה יותר יסודית של השאלה.

<מאיה טאוסיג: אנחנו תמכנו בהצעה.

<מאיה טאוסיג: באמת, יש פה שיקולים לכאן ולכאן.

<מאיה טאוסיג: מצד אחד לתת לעובד חצי יום לבחירתו יאפשר איזושהי גמישות, באמת, במצבים שבהם לא מתחייב בהכרח לקחת יום מלא.

<מאיה טאוסיג: מצד שני באמת, משרד האוצר העלה פה חשש של עלויות תקציביות וצריך גם להזכיר שבמקומות עבודה קיבוציים יש גם ימי בחירה.

<מאיה טאוסיג: החשש הוא גם מהשלכת הרוחב על ימי הבחירה האלה.

מאיר כהן: יש חצאי ימים בהסכמים קיבוציים?

<מאיה טאוסיג: לא, אז זהו – חלק מהחשש של משרד האוצר, שגם ימי הבחירה האלה, תהיה אפשרות לחלוק אותם.

<מאיה טאוסיג: אז כמו שאמרה איה דביר, אנחנו גם חושבים שכרגע צריך לאשר את זה במתכונת של יום מלא ונדון באפשרות איך לעשות את זה כחצי יום – לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

<מאיה טאוסיג: נדון, באמת, בכל השיקולים שעלו פה, ואיך יהיה הכי נכון לעשות את זה.

<נעמי ריש: גם לנו אין התנגדות לעצם הצעת החוק, אבל הסוגיה של חצאי הימים – יש חשש מאיך זה ישפיע על התפעול של בית העסק.

מאיר כהן: אתם התנגדתם להורים לכיתות א'?

<קריאות: - - -

<נעמי ריש: יש עמדת ממשלה ואנחנו כפופים לה.

מאיר כהן: הם יודעים לקפוץ ולהתנגד.

מאיר כהן: בממשלה הזו אין להם שום say.

מאיר כהן: הם עושים מה שהשרים אומרים להם.

מאיר כהן: אני ישבתי בוועדת שרים והם דיברו, אמרו את דעת ושינו.

מאיר כהן: פה אין להם כלום.

מאיר כהן: תאמין לי, אני יודע מה שאני אומר, וגם אתה יודע.

יואב קיש: לא מסכים אתך.

יואב קיש: הניסיון שלי אומר אחרת.

<נעמי ריש: אז לעניין חצאי הימים, סוגיה שעלתה כאן כבר – יכול להיות עם זה קושי תפעולי לבית העסק, בטח במקומות שבהם יש משמרות, אז איך סוגרים את חצי היום, חצי המשמרת – מביאים אדם לחצי משמרת נוספת, או במקום שלא עובדים במשמרות, אבל יש כאן שאלה שיכול להיות שזה רק יכביד על המערכת לעשות חצאי ימים ואז – ללכת ליום שלם.

<נעמי ריש: להבנתי אלה היו גם ההסכמות בוועדת השרים, שזה יהפוך להיות ימים שלמים.

<נעמי ריש: בכל מקרה, אם אפשר להשאיר זמן לדון בזה בהמשך, כשיהיה זמן להתעמק.

אלי אלאלוף: יש כאן נציגים של ארגוני מעסיקים?

<רון דול: אני מנציבות שירות המדינה.

<רון דול: אני רוצה להצביע על שני היבטים של הייחודיות של ההצעה הזו.

<רון דול: מבחינת חוק, שימו לב – התיקון נובע מסעיף 6ב' שמפנה לתוספת לחוק.

<רון דול: בתוספת לחוק יש רשימה ארוכה של ימי חופשה שניתן לעובד לבחירה לקחת על חשבון ימי חופשה, אלא מה?

<רון דול: שהרשימה, אם תעניינו בה, רוב הימים הם ימי דת, ימי חגים על פי דת, על פי אמונה, או ימים שחשובים מבחינה לאומית – יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.

<רון דול: זה יהיה מבחינת התוספת, הרשימה הזו שהיא די ארוכה אבל בכל זאת יש פה חידוש שמדברים על משהו שלא שייך לחג דתי וגם לא עניין לאומי של זיכרון לאומי, אלא נושא של הבחירות, שמוסדר במקום אחר – שבתון של יום הבחירות.

יואב קיש: אבל הוא אמר שיש שני ימים שאפשר לבחור מתי שרוצים.

<רון דול: שני ימים.

<רון דול: מבחינת הרשימה יש פה ייחודיות.

<רון דול: מבחינת שירות המדינה האופציה של הבחירה החופשית של העובד היא עדיפה, כי יש לנו בתקשי"ר השקעה של מאמצים לפרט כל מיני איסורים מבחינת עיסוק פוליטי והאיסור להביא את הפוליטיקה לתוך מתקני הממשלה, האיסור לעסוק בתעמולת בחירות בתוך שירות המדינה, בתוך מתקני הממשל.

<רון דול: הדבר הזה אמנם לא עומד בסתירה אבל בוודאי יחייב הקפדה יתרה ויישום היכולת - - -

מאיר כהן: המורה להיסטוריה לא מגיע היום – הוא הולך להצביע לפריימריז של הליכוד.

מאיר כהן: זה נשמע טוב?

<קריאה: אני חושבת שזו פגיעה בפרטיות העובד לספר את זה לכיתה.

<קריאות: - - -

<רעות קינן: אני מהתאחדות התעשיינים.

<רעות קינן: אני רק אציין שלנוסח המקורי של הצעת החוק לא התנגדנו.

<רעות קינן: המשמעות של לשנות את הצעת החוק בנוסחה המקורי לחצאי ימי חופש שלמעשה יחולו על כל התוספת ישבשו מאוד את מהלך העבודה התקין של המעסיקים, יכבידו, לרבות עלויות כלכליות – אני מצטרפת לעמדת האוצר.

<רעות קינן: במתכונת הנוכחית נבקש להתנגד להצעת החוק.

<נעה בן שבת: אני רק רוצה לשאול אותך:

<נעה בן שבת: בהצעת החוק המקורית דובר על כך שהיום הזה יינתן חצי יום בלבד.

<נעה בן שבת: נכון?

<נעה בן שבת: בהצעת החוק שהוגשה לוועדת השרים דובר על כך שאותו יום שניתן לבחירה לגבי הפריימריז – הוא יינתן כחצי יום, בלבד.

<נעה בן שבת: האם לזה התנגדתם?

<נעה בן שבת: כי כאן אנחנו אישרנו את זה, הצענו הצעה אחרת מבחינת ההצעה הנפרדת, אבל זה לא בתוך הנוסח.

<נעה בן שבת: אני רק רוצה לשאול אותך אם לזה התנגדתם או לא.

<נעה בן שבת: אם לא התנגדתם, אם תוכלי להסביר איפה חשבתם שהעובד ינצל את חצי היום האחר.

<רעות קינן: אז זה בדיוק מה שאני רוצה להגיד – ככל שנבחר שני חצאי ימים שיסתכמו ביום אחד ולא יפתחו את כל האופציות האלה לחצאי ימים, אולי זה יוכל להקל, מה גם שבהמשך לדבריו של חבר הכנסת כהן - להצעתו של אילן גילאון לא התנגדנו.

<רעות קינן: זאת אומרת, צריך לתחום את זה במבחן הסבירות, אבל אי אפשר לקבוע שיהיו חצאי ימים, שיחול על כל התוספת, ולמעשה ישבש את המהלך התקין של העבודה.

<מוריה ברבי: אשמח להוסיף.

<מוריה ברבי: אני מהתאחדות התעשיינים.

<מוריה ברבי: כפי שאמרה כאן רעות קינן, ואני רוצה להתחבר בעניין הזה לדבריה של נציגת אגף התקציבים באוצר – לעניין חצי יום, כאשר מדובר בבחירות, לאור העובדה שההשלכות הן שוליות ומינוריות לא היתה לנו התנגדות, וגם היום אין לנו התנגדות.

<מוריה ברבי: יחד עם זאת, החלופה לפיה תינתן אפשרות לעובד ליטול חצי יום חופשה, כאשר מדובר בכל מועד, בהתאם לשיקול דעתו הבלעדי – בעניין הזה זה מאוד מאוד בעייתי, מבחינתנו.

<מוריה ברבי: לא היה לנו זמן לאמוד את זה, כלכלית.

<מוריה ברבי: יחד עם זאת, אני אציין שהבעיות גלומות היכן שהעבודה אינה גמישה, כלומר, כשמסגרת העבודה היא קבועה.

<מוריה ברבי: ברגע שעובד יוצא ליום חופש יש צורך להחליף אותו.

<מוריה ברבי: דוגמה טובה לזה זה במפעלי הייצור, היכן שהמשמרות הן קבועות, וזה יוצר איזושהי בעיה לתכנן מצבת כוח אדם כאשר עובד, בכפוף לשיקול דעתו הבלעדי, בלי להתחשב בצרכי המעסיק, מודיע על חצי יום חופש.

<מוריה ברבי: זה יוצר בעיה מאוד קשה, בין השאר על רקע מחסור חמור בכוח אדם מיומן ומקצועי, לצד מגבלות על שעות ההעסקה ומתכונת ההעסקה שבחוק שעות העבודה והמנוחה – כמו, למשל, הגבלת מכסת השעות הנוספות השבועית, תדירות בעבודת לילה – כל אלה מתווספים לקשיים שיש לתכנן את מצבת כוח האדם.

<מוריה ברבי: לכן ההתנגדות שלנו למקד אותה היא רק לגבי החלופה של חצי יום חופשה כללית.

<מוריה ברבי: לגבי חצי יום לצורך בחירות, אין לנו התנגדות.

<מוריה ברבי: לשיטתנו זה סביר, בנסיבות העניין, וזה מקובל עלינו.

מאיר כהן: את אומרת דבר, וסותרת.

יואב קיש: לא, היא אומרת שזה מספרים קטנים.

יואב קיש: היא אומרת שאם זה בחירות, המספרים קטנים.

מאיר כהן: אני מכיר מפעלים בדרום שראשי הוועדים צירפו למפלגות שלהם את כל העובדים -800 עובדים, אלף עובדים.

מאיר כהן: אני רואה את המפעל הזה ביום הפריימריז – מפעל יצרני נסגר מהשעה 14:00, כי הם לוקחים חצי יום חופש.

מאיר כהן: יואב יודע על מה אני מדבר.

מאיר כהן: ראשי ועדים גדולים מחתימים את כל המפעל שלהם למפלגה שלהם, ומוציאים אותם – עד עכשיו בכל מיני שטיקים.

מאיר כהן: עכשיו אנחנו מכשירים את השרץ.

מאיר כהן: איזה מין דבר זה?

יואב קיש: אל"ף, זה לא נכון.

יואב קיש: קודם כל אין לנו התנגדות שילכו להצביע בפריימריז, עם כל הכבוד.

מאיר כהן: אז שילכו אחר הצהריים.

יואב קיש: אבל זה לא קל אחרי הצהריים, אתה יודע טוב מאוד שברגע שזה המצב הקיים, גם זה נפגע.

מאיר כהן: ההפך.

מאיר כהן: לאנשים שעובדים במשמרות זה קלאסי.

מאיר כהן: מי שעובד בצהריים יכול בבוקר להצביע.

יואב קיש: אז הוא גם לא יקח חופש, אם יש לו משמרת.

<קריאות: - - -

אלי אלאלוף: אתה יכול להזיז את הקלפי למקום העבודה.

יואב קיש: לא, אתה לא יכול כי בפריימריז, בהגדרה – הקלפי בהגדרה לא נמצא במקום העבודה.

מאיר כהן: אבל הוא נמצא ביישוב.

<אורלי ישי גנץ: אני מאגף השכר במשרד האוצר.

<אורלי ישי גנץ: אנחנו מצטרפים לעמדת אגף תקציבים, אבל אני רוצה להוסיף שמעבר לעלויות התקציביות שחברתי ביארה אותן, יש לנו בעייתיות וקושי בחצי הימים הללו.

<אורלי ישי גנץ: למשל – גננת שיש לה חמש שעות עבודה.

<אורלי ישי גנץ: היא נעדרת לחצי יום חופשה?

<אורלי ישי גנץ: אנחנו צריכים למצוא מישהי לשעתיים וחצצי.

<אורלי ישי גנץ: אחות במשמרות – לשבץ את החצאים האלה יכול להביא להשלכות על המשק, על המגזר הציבורי, מבחינתנו.

<אורלי ישי גנץ: זה דבר אחד שצריך להתייחס אליו.

<אורלי ישי גנץ: הדבר השני זו בקשתי שהיתה ליועצת המשפטית, נעה בן שבת, לעניין הסימוכין שהעובד מביא למעסיק.

<אורלי ישי גנץ: העובד אומר למעסיק – אני הולך לבחירות לפריימריז.

<אורלי ישי גנץ: אנחנו מבקשים שיהיה סימוכין לדבר, שזה לא יהיה בעלמא, שלא יהיה בזה שימוש למטרה שלא - - -

מאיר כהן: זה נורא, מה שאת עושה עכשיו.

<אורלי ישי גנץ: שהדברים יהיו מסודרים.

<אורלי ישי גנץ: על מנת שהדברים יהיו מסודרים אנחנו סבורים שאין צורך שהמורה יגלה לתלמידים שהוא הולך לבחירות.

<אורלי ישי גנץ: זה לא נכון, זה פוגע בפרטיות.

<אורלי ישי גנץ: אבל כשמורה אומר למעסיק שהוא הולך לבחירות, למצער, שיביא לו את הסימוכין לכך.

עבדאללה אבו מערוף: יש חוק שמאשר לו ללכת לפריימריז.

עבדאללה אבו מערוף: למה שהוא יסתיר?

עבדאללה אבו מערוף: המורה לא יגיד, אבל הוא הולך לפריימריז.

עבדאללה אבו מערוף: איפה ההגינות בכלל?

יואב קיש: את רוצה שהוא יביא אישור שהוא הלך להצביע לפריימריז?

יואב קיש: לא הבנתי.

<אורלי ישי גנץ: כן.

<אורלי ישי גנץ: זה הדבר.

<אורלי ישי גנץ: שלא ייעשה בזה שימוש שלא לצורך.

אלי אלאלוף: לא, לא.

אלי אלאלוף: רבותי.

<אורלי ישי גנץ: יש כל מיני מפלגות קטנות שלא מפורסם בתקשורת שיש פריימריז, הדברים לא ידועים.

<אורלי ישי גנץ: שהדברים יהיו מסודרים.

<נעה בן שבת: והרכיב הראשון שאמרת?

<אורלי ישי גנץ: בהתייחס לחצי יום חופשה.

<אורלי ישי גנץ: ההשלכות על המשק.

אלי אלאלוף: נאמרו הדברים הכי חשובים, לדעתי.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם.

דוד ביטן: רציתי לומר שיום שלם זה לא בא בחשבון, כיוון שסך הכל אדם שרוצה להצביע - - - צריך קודם כל להבין שהנושא הזה של פריימריז במפלגות זה דבר מאוד מאוד חשוב.

דוד ביטן: אני יודע שיש עתיד הם נגד זה, שם הפריימריז היחידים זה לרוץ ריצת 100 מ' לכיוון היו"ר.

דוד ביטן: זה הפריימריז היחידים שלהם.

דוד ביטן: מעבר לזה – זה דבר שצריך להיות חלק מהדמוקרטיה הישראלית.

דוד ביטן: אנחנו צריכים לדרוש - - - לבוא ולבקש בעניין הזה הצבעה על חצי יום כדי לצאת ולהצביע במשך חצי שעה הוא צרי יום שלם - זה דבר שלא בא בחשבון.

דוד ביטן: זה גורם לזה שהחוק הזה לא ייושם כי אם אדם צריך ללכת ולהפסיד יום עבודה שלם על מנת להצביע - - -אני, בכלל, בקריאה השנייה והשלישית מתכוון לדרוש שזה לא יהיה חצי יום.

דוד ביטן: אם הוא יכול לצאת לשעה-שעתיים זה טוב, לא צריכים בשביל זה יום שלם.

דוד ביטן: העניין הזה של להגיד – מצד אחד אנחנו מסכימים לרעיון ומצד שני הוא צריך לקחת יום שלם – מונע את יישום החוק.

דוד ביטן: אם אדם מרוויח 300 או 400 שקל ביום והוא צריך לקחת יום שלם, להפסיד – זה דבר שהוא לא סביר.

דוד ביטן: לכן אני אומר שבשלב הראשון, היום נשאיר את זה בקריאה הראשונה כמו שהוא, אבל בקריאה שנייה ושלישית נעשה את החושבים.

אלי אלאלוף: כל המשרדים פה תמכו ביום שלם.

דוד ביטן: זה לא נקרא לתמוך.

דוד ביטן: כבוד היו"ר, אם אתה בא ואומר שאדם צריך לקחת יום שלם על מנת להצביע חצי שעה, זה ימנע את יישום החוק בעתיד כי כל אחד מהעובדים יגיד – אני רוצה להצביע אבל אם אני צריך להפסיד יום עבודה שלם, עדיף שאני לא אבקש את זה, כי זו בקשה שלו - - - לא עושים טובה, עם כל הכבוד, בזה שהם מסכימים.

אלי אלאלוף: - - - שעות בודדות ביום?

יואב קיש: אם אפשר – כן.

דוד ביטן: אני אומר- קח את זה לקריאה השנייה והשלישית.

דוד ביטן: יש לנו זמן כרגע.

דוד ביטן: אני גם אומר - - -

אלי אלאלוף: העיקרון הוא לאפשר להם להצביע.

יואב קיש: בלי לעשות להם נזק כלכלי.

דוד ביטן: אם אתה שם לו נזק כספי גדול אז אין שום - - -

יואב קיש: דיברו כאן על פגיעה כלכלית.

יואב קיש: מדובר על פעם בשנתיים או 4 שנים.

יואב קיש: 100,000 אלף איש פעם ב-4 שנים בכל המפלגות.

יואב קיש: נראה לי שאנחנו מדברים על כלום, כשלדמוקרטיה זה חשוב.

יואב קיש: הנזק הכספי – איזה נזק יכול להיות פה?

יואב קיש: הוצאות נסיעה?

יואב קיש: אם בסוף נוכל להגיע לפשרה - - -

דוד ביטן: איזה נזק כספי זה יכול להיות?

דוד ביטן: בבחירות להסתדרות הם לא הולכים להצביע?

דוד ביטן: הם הולכים להצביע, על חשבון המעביד.

<אורלי ישי גנץ: הם מגיעים לעבודה.

דוד ביטן: מה זה משנה?

דוד ביטן: הוא עוזב את העבודה.

דוד ביטן: אם ניקח דוגמה של מפעל גדול – הוא עוזב את העבודה, מפסיק אותה, עומד בתור, מצביע על חשבון המעביד.

דוד ביטן: זה בסדר גמור, זה אין בעיה שמפסיקים את העבודה.

<קריאות: - - -

<נעה בן שבת: השאלה היא כזו: האפשרות של החצי יום מעלה כמה שאלות שהעלו.

<נעה בן שבת: דבר ראשון, אם אתה מאפשר לעובד לנצל חצי יום למטרה הזו – למה הוא ינצל את חצי היום האחר?

<נעה בן שבת: אלא אם כן יש פריימריז פעמיים באותה שנה.

דוד ביטן: לא, זה לא יהיה.

דוד ביטן: פריימריז יש פעם ב-4 שנים או 3 שנים.

דוד ביטן: תלוי בכנסת.

אלי אלאלוף: אני רוצה לסכם ולעבור הלאה.

אלי אלאלוף: לי לא נוח כל המצב של החוק הזה כי אני בא ממפלגה שאין בה פריימריז.

אלי אלאלוף: דבר שני אני חושב שיש כאן את האפשרות רק של הכרה בפריימריז לאפשר לכל אחד לקחת את הזמן הנדרש כדי להביע את עמדותיו הפוליטיות, ובזה אני לא רואה שום בעיה.

אלי אלאלוף: דבר שלישי – צריך לגמור עם המצב המפחיד הזה שאנשים לא מעזים להגיד מה דעותיהם הפוליטיות.

אלי אלאלוף: אני חושב שאין לנו שום צורך במדינת טרור כזו שמסתירה, לא מאפשרת לכל אחד מהעובדים שלנו ומהתושבים להביע את עמדותיהם הפוליטיות ללא שום לחץ.

אלי אלאלוף: אני רואה בזה ביטוי של דמוקרטיה רחבה יותר.

אלי אלאלוף: לכן אני רוצה להגיד: אנחנו כרגע נתחיל בקריאה, חברים.

אלי אלאלוף: אנחנו נצביע בסוף הקריאה הראשונה ויש לנו זמן לתקן.

אלי אלאלוף: יש מספיק זמן לתקן בין הקריאה הראשונה לשנייה והשלישית.

<נעה בן שבת: הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – חופשה ביום שבו מתקיימות בחירות מקדימות במפלגה שבה חבר העובד), התשע"ז–2017 תיקון סעיף 6 1.

<נעה בן שבת: בחוק חופשה שנתית, התשי"א–1951 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 6(ב) – (1) אחרי "המנויים בתוספת" יבוא "ולעניין פרט 9 שבתוספת – חצי יום"; בגלל שהחצי יום הוא חריג בחוק חופשה שנתית, חשבנו שאולי באמת צריך לאפשר בכל ימי הבחירה, גם בשביל להשלים את יום הבחירה האחר.

יואב קיש: אנחנו רואים שזה עושה בלאגן.

<נעה בן שבת: כן, יש התנגדות מאוד רחבה, ולכן אנחנו מדברים כרגע רק על אותו יום, להשלים במסגרת אותו חצי יום.

<נעה בן שבת: אפשרות אחרת שאולי עולה מתוך - - - הבעיה שנוצרת מזה שהעובד מנצל יום ובעצם שורף לעצמו יום שלם.

<איה דביר: רק ל - - - שזה לא יצמצם את ימי החופשה בסופו של דבר.

<איה דביר: זאת הערה שלכם, וזה דבר שהוא חשוב.

<איה דביר: אין הרבה ימי חופשה בשנה.

<איה דביר: שלא ייוצר מצב, חלילה, שבגלל שנתנו חצי יום ולא מכירים בחצי היום הנוסף, שחייבים למצוא לו איזשהו מענה.

<איה דביר: התוצאה תהיה בסופו של יום שהעובד, דה פקטו, מפסיד יום שלם.

יואב קיש: זה לא מדויק.

יואב קיש: קודם כל זה לבחירתו, ולפחות כספית הוא לא נפגע.

יואב קיש: זאת אומרת, אם הוא החליט שהוא מפסיד יום חופש, לפי מה שאת אומרת – תבזבז יום חופשה מלא.

<איה דביר: אני אומרת שחייבים לייצר את תמונת המראה, לחצי היום השני.

אלי אלאלוף: בין הראשונה לשנייה נחפש דרך.

דוד ביטן: אני לא אומר שהטיעון שלכם לא סביר, אבל נחפש לזה פתרון.

<נעה בן שבת: השאלה אם שעות פותר את הבעיה שציינו פה לגבי - - - משמרות, יכול להיות שאז גם אפשר לא לדבר על חופשה שנתית אלא לדבר על כך שהמעסיק לא ימנע מהעובד להיעדר, או יתאים את שעות העבודה, אולי איזושהי הוראה שהולכת לכיוון אחר ולא מדברת על חופשה.

דוד ביטן: נדבר על זה, אנחנו לא פוסלים.

יואב קיש: כמו שאמר היושב-ראש, בין הראשונה לשנייה נשב על זה.

<נעה בן שבת: (2) אחרי "מראש לפחות" יבוא "ולעניין פרט 9 שבתוספת – 14 ימים מראש לפחות".

<נעה בן שבת: אתם ציינתם ש-30 ימים זה פרק זמן שאינו מתאים לפריימריז, אני מבינה שזה בגלל שאתם חוששים שייקבעו פריימריז בהתראה מוקדמת מדי.

יואב קיש: הימים פה זה ימי עבודה?

<נעה בן שבת: לא, ימים קלנדרים.

יואב קיש: אוקיי, אז 14 זה בסדר.

<נעה בן שבת: אמרנו שהמפלגה היא כהגדרתה בסעיף 28.

<נעה בן שבת: אנחנו ציינו רק את הבחירות לתפקיד ראש המפלגה וחברי המפלגה.

<נעה בן שבת: השאלה השנייה שעלתה זו שאלת ההוכחה, אותה שאלה שביקשה אורלי ישי גנץ מהממונה על השכר, שביקשה את אותו "צעטלה", שהוא יוכיח ש - - -

יואב קיש: בעיניי זה לא הגיוני, הדרישה הזו.

יואב קיש: זה יום פריימריז, זה לא יום שכל אחד קובע לו מתי שהוא רוצה.

יואב קיש: זה יום של פריימריז.

יואב קיש: הוא הרי לא יכול לבקש את יום החופשה הזה על יום שהוא לא יום פריימריז.

יואב קיש: אז עכשיו, הוא צריך לבוא ביום שידוע שהוא יום של פריימריז ולהביא "צעטלה"?

יואב קיש: לא נראה לי.

<אורלי ישי גנץ: אין כוונתנו לפריימריז של הליכוד או מפלגות גדולות.

<אורלי ישי גנץ: הדברים ברורים וידועים.

<אורלי ישי גנץ: יש פריימריז של מפלגות קטנות, כמו "עלה ירוק".

יואב קיש: אין להם כמעט.

יואב קיש: אין להם דבר כזה.

יואב קיש: ממתי יש להם פריימריז?

דוד ביטן: אבל אין עובדים.

דוד ביטן: אין להם כמעט אנשים.

<אורלי ישי גנץ: - - - העובד אומר על המעסיק שלו - - -

אלי אלאלוף: זה לא היעדרות מבית ספר שצריך להביא פתק.

אלי אלאלוף: אני מציע שנעבור הלאה.

<נעה בן שבת: השאלה הגדולה שעלתה, אני חושבת - - - שמענו את נציג משרד המשפטים שאומר שלדעתם אין בעיה כי העובד תורם את המידע על זה שהוא יוצא לפריימריז, אבל אנחנו כן חושבים שצריך איזושהי הגנה על המידע הזה - - -

עבדאללה אבו מערוף: אם שומרים בסוד, זה חשאי – זה מובן.

<קריאות: - - -

דוד ביטן: זה על חשבון ימי החופש שלו.

דוד ביטן: הוא גם יכול לבקש את זה ממילא.

<קריאות: - - -

<נעה בן שבת: שאלת השיוך המפלגתי, זה נושא שאסור להפלות על רקע דבר כזה, ויש הוראה על רקע חוק שוויון הזדמנויות בעבודה שמעסיק לא יכול לדרוש מעובד מידע שמהווה עילת אפליה.

<נעה בן שבת: לכן יש פה רגישות לגבי קבלת המידע הזה.

<נעה בן שבת: ככל שהעובד מיוזמתו חושף, כדי - - -

יואב קיש: את רוצה להוסיף משהו שהמעביד לא ישתמש במידע זה ולא יוציא מידע זה?

<נעה בן שבת: זה, אני חושבת, חייב להיות בכל מקרה, הוראה כזו שאוסרת שימוש במידע הזה.

<נעה בן שבת: אני רוצה להזהיר שלא צריך לכתוב את זה, אבל המעסיק לא אמור להודיע – בעוד 14 יום מתקיימות בחירות במפלגה א', וכל מי שרוצה שיודיע לי מראש - - - זה עלול להיחשב כדרישת מידע שיכולה לפגוע בעובד, בסופו של דבר.

<קריאות: - - -

<נעה בן שבת: ההוראות לשמירת המידע נוגעות - - - וזה נוגע לשאלת אותו פתק שדיברתם עליו, לעניין ההוכחה – שהמידע הזה יכול להישמר בתיקו האישי של העובד.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: מה זה פה?

אלי אלאלוף: מכניסים את הקומוניזם דרך הדלת האחורית.

יואב קיש: תנסחי את זה איך שאת רוצה, שישמור על זכויותיו.

יואב קיש: אין כוונה לפגוע בזכויות העובדים.

<איה דביר: אם אפשר לחדד, להערותיה של היועצת המשפטית – זה כבר עלה בדיון.

<איה דביר: החוק הוא מורכב.

<איה דביר: מצד אחד הוא מעודד את ההשתתפות הדמוקרטית בהליכי בחירות, ובמובן הזה הוא חיובי, ומצד שני מעלה את החשש לאפליה על רקע דעות פוליטיות.

דוד ביטן: איזו אפליה?

<איה דביר: חלילה, במקרה של פער בין דעות של עובד ומעביד, במקרים מסוימים עלול העובד להיפגע מכך, או ל- - - מכך לצד השני.

אלי אלאלוף: אם הוא יודע שהוא מצביע למפלגה זו - - -אז זה לא קשור ליום.

דוד ביטן: אולי - - -

<איה דביר: אם אפשר להשלים את הטיעון – ככל שנצבע אך ורק את היום המסוים הזה בצבע מדויק, וקביעת חצי יום החופשה תהיה מיועדת אך ורק ליום הזה, המשמעות היא שניתן יהיה להתחקות אחר הפרטים ולכן, בקביעת ההסדר ובשאלה אם להרחיב את חצי יום החופשה גם מעבר לחצי יום הבחירות לבדו, יש כדי להקרין על האפשרות להסוות את הדעה במקרה שהעובד בוחר בכך.

<איה דביר: אתם הצעתם לקראת השנייה והשלישית שנחשוב על כל הדברים האלה.

אלי אלאלוף: אז תשאירי את זה.

אלי אלאלוף: תעבירו את כל ההערות שלכם ליועצת המשפטית שלנו.

אלי אלאלוף: נתחשב, ונקיים דיון פנימי לא מחייב כדי להביא כבר לקריאה שנייה ושלישית, עד שנגיע לסיכום מקובל.

אלי אלאלוף: מי בעד ההצעה, כפי שהיא?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – רוב

אלי אלאלוף: נמנעים – אין <הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון - חופשה ביום שבו מתקיימות בחירות מקדימות במפלגה שבה חבר העובד), התשע"ז-2017, התקבלה>

אלי אלאלוף: ההצעה התקבלה, ואני מזכיר שבין הקריאה הראשונה לשנייה ושלישית אנחנו נקיים דיון מעמיק כדי לראות מה אפשר לקבל.

אלי אלאלוף: תודה רבה, הישיבה נעולה.