ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 525, 2017-06-20 11:45

איתן כבל: שלום לכולם, צהרים טובים.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, היועצים המשפטיים, רשמת ודוברים, ברשותכם, אני רוצה להזכיר, אנחנו דנים בהצעת החוק הממשלתית, הצעת חוק העיצובים, שאני כל-כך אוהב, באמת אוהב.

איתן כבל: לקחנו על עצמנו לסיים אותה בכנס הזה עד סוף חודש יולי.

איתן כבל: אני מבקש, אני כבר אומר את סדר העבודה שהולך להיות לנו.

איתן כבל: היום נעשה כל מאמץ לסיים עד הסוף את ההקראה של כל אותם חלקים שאנחנו מסכימים עליהם.

איתן כבל: כמדומני יש כ-3 נקודות, לא אגיד שהן שנויות במחלוקת, שצריך לתת עליהן יותר פוקוס: כמובן "קליל" בראש ובראשונה – הוראות המעבר שנוגעות ב"קליל".

<איתי עצמון: באופן כללי.

איתן כבל: ברור, אבל הם פה ומתמידים כי זה משפיע עליהם.

איתן כבל: לטענתם זה משפיע עליהם גם כלכלית, זה משפיע על התזרים שלהם, על החיים שלהם, ומכיוון שזה כך הם מקפידים להיות כאן, ו"קליל" זה לא בדיוק במוצא ולכן אני מעריך מאוד את העניין הזה ואנחנו חייבים לתת עליו את הדעת.

איתן כבל: אם המשרדים השונים לא יכריעו בשאלה הזו אנחנו חברי הכנסת נקבל על עצמנו לקבל הכרעה, נסתכל על המציאות כפי שהיא, כמובן מבלי חס וחלילה לייצר קונפליקטים אל מול מערכות משפטיות אחרות אבל כן אפשר ללכת על הקו הדק שמתקיים, ואנחנו יודעים ללכת עליו אם זה נדרש.

איתן כבל: יש עוד שני נושאים נוספים.

איתן כבל: אני מציע שאתה תדייק אותם.

<איתי עצמון: זה שניים וחצי נושאים.

<איתי עצמון: יש את נושא היחס בין דיני זכויות יוצרים לדיני העיצובים, או המדגמים, שבא לידי ביטוי בסעיף 2 להצעת החוק ובתיקון עקיף לסעיף 7 לחוק זכויות יוצרים; יש את שני הסעיפים שנוגעים לעיצוב שנעשה בידי עובד עבור מעסיק שלו, סעיף 12 וסעיף 14: עיצוב שירות.

<איתי עצמון: אלה שני סעיפים שטרם אושרו בוועדה; ויש סוגיה נוספת שאתה, אדוני, ביקשת ממשרד המשפטים לבחון שוב, היא שאלת הסנקציות הפליליות.

<איתי עצמון: אלה נושאי הליבה שנותרו פתוחים.

איתן כבל: תמלוגים לעובד הזכרת, נכון?

<איתי עצמון: כן, זה סעיפים 12 ו-14 להצעת החוק.

<ורד וייץ: אני מן ההסתדרות.

<ורד וייץ: הסעיפים האלה שמניתם עכשיו יידונו בישיבה הבאה?

איתן כבל: כן.

איתן כבל: אמרתי את זה מלכתחילה כדי לא לעכב את גברתי.

איתן כבל: אני כבר מבקש, אני גם אומר לגברתי נציגת ההסתדרות, ככל שתבואי בדברים עם הגורמים הנוגעים בדבר כן ייטב.

<ורד וייץ: אנחנו באים בדברים, אנחנו עושים את זה.

איתן כבל: אני כבר אומר לגופים האחרים, רוב הסיכויים שעמדתי תהיה בצד של ההסתדרות, בגדול, אז קחו את זה בחשבון.

איתן כבל: אני לא מתחייב לקבל את כל אשר גברתי תאמר, אבל בגדול בתפיסת העולם שלי, אני אומר כאן בצורה ברורה מאוד, על השולחן, נטיית העולם שלי ותפיסתי – זה הרבה מעבר רק לנטיית לב, זה תפיסה – תהיה יותר בצד של ההסתדרות.

איתן כבל: יש לקחת את זה בחשבון כאשר אנחנו עוסקים בנושאים השונים.

איתן כבל: תודה לך, מבחינתי את יכולה ללכת.

איתן כבל: אם אנשי "קליל" ירצו להישאר כדי שיהיה להם ידע אישי הם מוזמנים להמשיך ולהישאר.

איתן כבל: נחזור להקראה.

<איתי עצמון: נותרו שני סעיפים פתוחים שטרם אושרו בוועדה.

<איתי עצמון: להבנתי אין לגביהם מחלוקת וכדאי לדון בהם ולאשר אותם: סעיף 31 וסעיף 74 להצעת החוק.

<איתי עצמון: אני מציע לדון בהם ולאשר אותם ככל שהוועדה תמצא לנכון, ולאחר מכן להתחיל מן המקום שבו עצרנו בדיון האחרון, בסעיף 80.

<נעמה דניאל: המחלוקת שהייתה כאן, לא בדיוק מחלוקת אלא הייעוץ המשפטי של הוועדה ביקש למעט מסעיף קטן 31(א) את סעיף 21, שעוסק במתן תאריך לבקשה ובאילו מקרים לא יינתן תאריך לבקשה.

<נעמה דניאל: הוא קובע שבלי שם המבקש, תיאור חזותי ותשלום אגרה לא יינתן בכלל תאריך לבקשה.

<נעמה דניאל: הייעוץ המשפטי של הוועדה העיר, בצדק, שלכאורה הדברים האלה צריכים להיבחן כבר במועד הגשת הבקשה ולא צריך לחזור עליהם אחר-כך.

<נעמה דניאל: רשם הפטנטים לשעבר שיושב כאן בצד השני- - -

<אסא קלינג: אני כאן מטעם עצמי, מתוך סקרנות אישית.

<נעמה דניאל: אסא קלינג ביקש לבחון את הדברים, ובאמת בחנו אותם שוב ביחד עם הרשות.

<איתי עצמון: ובתיאום אתנו.

<נעמה דניאל: ובתיאום עם הלשכה המשפטית כמובן.

<נעמה דניאל: ראינו שלגבי התיאור החזותי, בגלל שאפשר לערוך תיקונים, להגיש צילומים נוספים ודברים כאלה אז יכול להיות שכן יתעוררו בקשות לתקן פה בשלב מאוחר יותר ויהיה צריך כן לשלוח דוח על ליקויים, גם בקשר לתיאור החזותי, בשלב מאוחר יותר מאשר מועד הגשת הבקשה.

<נעמה דניאל: לכן הצענו את התיקון הזה.

איתן כבל: יש הערות?

<משה רונן: אני מארגון העיתונאים.

<משה רונן: ההערה היא לא לסעיף 31.

איתן כבל: לא.

איתן כבל: אתה כבר ותיק פה, אתה כבר יודע.

איתן כבל: שכר מצווה – מצווה.

<משה רונן: אני רוצה להעיר על סעיף שכבר עברתם.

איתן כבל: אאפשר לך אבל כעת אנחנו עוסקים בסעיף 31 על היבטיו.

איתן כבל: אנחנו יכולים להעלות אותו להצבעה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי שאלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נמסרה הודעה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך לוודא שההודעה הגיעה כי אחרת הוא מפסיד את כל התקופה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לכם שיטה לוודא את זה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שלחתם לי הודעה על ליקויים ואני טוען שלא קיבלתי אותה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עושים במקרה כזה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שולחים הודעה חדשה או מאריכים את תקופת הזמן או שהמועד מתחיל מחדש?

<ז'קלין ברכה: אני סגנית רשם הפטנטים.

<ז'קלין ברכה: כיום ההודעה יכולה להימסר למבקש באחת משתי דרכים: או בדואר אלקטרוני או בדואר רגיל.

<ז'קלין ברכה: בדואר אלקטרוני זה רק על-פי בחירת המבקש.

<ז'קלין ברכה: אנחנו לא מוודאים שהוא קיבל, זה לא דואר רשום, אבל אם בדיעבד מתברר שהמבקש לא קיבל את דבר הדואר אז הוא יכול לפנות ולבקש את המכתב בשנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עברה כבר תקופה, אתם קצבתם לו זמן מסוים כדי לעשות את התיקונים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: או שהזמן שנשאר לא יספיק לעשות את התיקונים או אולי אפילו עברה כל התקופה.

<ז'קלין ברכה: יש סמכות להאריך את המועד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה מה שרציתי לשמוע ושזה יירשם, לזה חתרתי.

<נעמה דניאל: זה בסעיף 97 שנגיע אליו בהמשך.

איתן כבל: מי בעד סעיף 31?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: סעיף 31 אושר.

איתן כבל: אנחנו עוברים לסעיף 74.

<נעמה דניאל: נשאלנו בדיון הקודם למה אנחנו לא מחייבים פנייה קודמת לבעל העיצוב כדי לבקש את רשותו, שזה בעצם מתכתב עם סעיף 187(ג) לחוק הפטנטים.

<נעמה דניאל: אמרנו גם בדיון הקודם שהדבר הזה מסרבל לדעתנו ולא מותיר לבית-המשפט את שיקול הדעת.

<נעמה דניאל: בית-המשפט הרי יכול לקחת בחשבון גם את השאלה הזאת, הוא יכול לשקול אם המבקש בפניו פנה או לא פנה לבעל העיצוב.

<נעמה דניאל: אנחנו מוטרדים מהעניין של תחומים דינמיים, תחומים שבהם בכל יום שעובר, אם יעבור חודש אז העיצוב פשוט כבר לא יהיה רלוונטי.

<נעמה דניאל: בנוסף, נשאלנו למה לא לאפשר ביטול ישירות בבית-המשפט.

<נעמה דניאל: בעינינו הביטול בפני הרשם הוא הליך הרבה יותר קצר.

<נעמה דניאל: מתן אפשרות לבטל תוך כדי את העיצוב בבית-המשפט יסרבל את ההליך בבית-המשפט ויוביל למרוץ סמכויות, האם לפנות לרשם או לפנות לבית-המשפט.

<נעמה דניאל: לכן אנחנו מציעים להשאיר את הסעיף כפי שהוא, גם בגלל שתמיד אפשר להגיש ערעור לבית-המשפט על החלטה של הרשם.

איתן כבל: הערות והתייחסויות?

<יונתן דרורי: אני מעלה תהייה לגבי סעיף קטן (ב).

<יונתן דרורי: דיברו פה על מרוץ סמכויות.

<יונתן דרורי: אני פשוט מציג איזו דרך הגיונית שמאפשרת לעקוף את הסעיף הזה בקלות רבה.

<יונתן דרורי: הוא פשוט יגיש שני הליכים, הליך אחד כצעד הצהרתי לבית-המשפט המחוזי והליך שני לביטול מדגם לבית-המשפט המחוזי.

<יונתן דרורי: מה שכתבתם בסעיף קטן (ב) לא באמת אפקטיבי ולא ימנע ממני לעשות את הפעולה שאתם מנסים למנוע ממני.

<נעמה דניאל: אנחנו לא מנסים למנוע.

<נעמה דניאל: בעינינו הביטול של העיצוב צריך להיעשות בפני רשם העיצובים.

<יונתן דרורי: זה לא מה שהצעת החוק אומרת.

<יונתן דרורי: הצעת החוק מאפשרת היום לפנות לביטול מדגם הן לבית-המשפט המחוזי והן לרשם הפטנטים והמדגמים.

<נעמה דניאל: אתה יכול להפנות אותי לסעיף שאתה מדבר עליו?

<יונתן דרורי: לגבי סמכות בית-המשפט המחוזי להורות על ביטול מדגם?

<נעמה דניאל: אתה מדבר על סעיף בחוק אז אולי אתה יכול להפנות אותי.

<יונתן דרורי: החוק לא מונע מבית-המשפט המחוזי להורות על ביטול מדגם מכוח הסמכות הקבועה שיש לבית-המשפט המחוזי להורות על ביטול מדגם, כפי שקורה היום.

<יונתן דרורי: נכון?

<יונתן דרורי: כפי שהיום החוק מאפשר לבית-המשפט.

איתן כבל: אני רוצה להבין במה אתה מאתגר אותנו.

איתן כבל: בהקשר של הצעת החוק המונחת לפנינו מה אדוני מבקש לומר?

<יונתן דרורי: אני מציע למחוק את סעיף קטן (ב), שהוא לא יהיה חלק מסעיף 74.

<יונתן דרורי: יש טעם רב בסעיף קטן (א) והוא ראוי אבל אין מניעה היום מבית-המשפט לבטל מדגם, זה המצב הקיים היום.

איתן כבל: מה הטענה הבסיסית?

איתן כבל: אני מנסה להבין מה אתה מבקש.

<נעמה דניאל: אין סעיף ישיר בחוק הזה שאומר שאפשר להגיש בקשה לבית-משפט לביטול.

<נעמה דניאל: יש סעיף שאומר שאפשר לפנות לרשם לבטל את העיצוב ואפשר לערער על ההחלטה של הרשם לבית-המשפט.

<נעמה דניאל: אם יש סמכות שיורית לבית המשפט – את זה אני צריכה לבדוק.

איתן כבל: אני לא משנה כלום, אני לא מקבל את העמדה שלו נכון לרגע זה.

איתן כבל: תבואו בדברים ואם יסתבר שהטענה שלו מספיק חזקה אז נעשה פה רביזיה ונתקן את הסעיף.

<איתי עצמון: בפרט שסעיף כזה קיים בחוק הפטנטים, סעיף 187.

<יונתן דרורי: וגם שם הוא לא מונע מבית-המשפט לבטל פטנט.

<איתי עצמון: אם כרגע הוא נשאר בחוק הפטנטים, לבטל אותו כאן – אני לא בטוח שזה נכון.

<דוד גילת: אני מאגודת עורכי הפטנטים.

<דוד גילת: בהקשר לדברים שנאמרו כאן, ואני מתייחס לדבריו של ד"ר דרורי, דווקא מדברי ההסבר שנאמרו כאן היום לפרוטוקול יוצא שהכוונה היא שכביכול לרשם הפטנטים יש סמכות ייחודית לקבוע בשאלה של - - -.

<דוד גילת: נכון, זה לא כתוב, אני מסכים, אז צריך לחדד את זה.

<דוד גילת: לכאורה יש היום לבית-המשפט סמכות ואנחנו גורעים מבית-המשפט סמכות בלי שאנחנו אומרים את זה באופן מפורש ובלי שאנחנו נותנים על זה את הדעת, לפחות לפי דברי ההסבר.

איתן כבל: אני מעלה להצבעה.

איתן כבל: נעמה דניאל ואיתי עצמון, אם תחשבו שיש כאן חובה לחדד את הדברים מהסיבות ששני האדונים המכובדים הציגו בפנינו, נערוך דיון מחדש.

איתן כבל: מי בעד הסעיף?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: הסעיף נתקבל.

איתן כבל: משה רונן, רצית לשאול שאלה.

<משה רונן: רציתי לדבר על סעיף שלא קיים, לגבי שימוש אגבי.

<משה רונן: אם עיתונאי מצלם ראיון עם מישהו וברקע או במקום שהם נמצאים יש מדגם, או מאחוריהם יש מדגם, עלולים לטעון שזה הפרה של המדגם, משהו שמקביל לסעיף 22 לחוק זכויות יוצרים לגבי שימוש אגבי.

<משה רונן: הסעיף הזה לא קיים בהצעת החוק ואנחנו חושבים שהוא חיוני.

<נעמה דניאל: תודה על ההערה הזאת.

<נעמה דניאל: קיבלתי אותה גם במייל.

<נעמה דניאל: חוק העיצובים שונה מחוק זכויות יוצרים בהיקף ההגנה שהוא מקנה.

<נעמה דניאל: בחוק זכויות יוצרים ההעתקה של היצירה, שהיא גם בדרך של צילום של יצירה אדריכלית, היא הפרה של זכות היוצרים ולכן שידור שלה בטלוויזיה יכול להיות הפרה של זכות היוצרים, ונכתב שם סעיף ספציפי כדי להתמודד, בעיקר עם יצירות אדריכליות ועם שימוש אגבי.

<נעמה דניאל: כאן הפעולות שמפרות את העיצוב הן עיצוב, מכירה, השכרה, הצעה או העמדה למכירה באופן מסחרי, הפצה בהיקף מסחרי.

<נעמה דניאל: זה לא פעולות מאותו סוג.

<נעמה דניאל: כלומר, אם מציגים את העיצוב בטלוויזיה, אם הוא ברקע של הדברים זה בעצם לא אחד מן השימושים שמנויים ולכן אנחנו לא כל-כך רואים צורך להוסיף סעיף כזה.

<משה רונן: עד כמה שראיתי בחוק, אם אני טלוויזיה מסחרית או עיתון מסחרי ואני מוכר את התמונה או את הסרט – אני לא מוכר את המוצר.

<קריאה: אז אין הפרה.

איתן כבל: הקשבתי לך ואני כבר מבין לא רע בתחום העיצובים.

<משה רונן: כבר עיצבת הרבה חוקים.

<משה רונן: ..

איתן כבל: וגם בעניין הזה, כי אמרתי שאת החוק הזה אני אוהב מאוד, הוא אחר.

איתן כבל: לכן אני לא חושב שההצעה שלך באמת נופלת אל תוך הקטגוריה של ההתייחסויות שלנו.

איתן כבל: וגם זה מסוג הדברים – איפה הגבול?

איתן כבל: אתה מצלם באירוע חדשותי, ואיך זה יסתיים?

איתן כבל: אין לנו רצון שאנשים שמתמחים בדברים כאלה כל הזמן ירוצו לראות בדיוק אם מישהו חרג.

איתן כבל: זו לא הכוונה.

איתן כבל: אגבי – כשמו כן הוא.

<משה רונן: לכן אני רוצה למנוע שתהיה בעיה.

איתן כבל: אם אתה רוצה למנוע אז הוא כבר לא יהיה אגבי, אתה כבר עושה אותו בכוונת מכוון בדרך כזו או אחרת.

<תמיר אפורי: ההגדרה "עיצוב לא רשום" בסעיף 62 להצעת החוק משתמשת בטרמינולוגיה שונה לחלוטין מהטרמינולוגיה של "ניצול עיצוב רשום".

<תמיר אפורי: אני חושב שיש מקום לחשש שהביע משה רונן בגלל אי-הדיוק בניסוח שם, כי יש שימוש במילה "להעתיק": "להעתיק לצורך שימוש מסחרי את העיצוב או עיצוב אחר".

<תמיר אפורי: המילה "להעתיק" היא מילה רחבה שבאמת מזכירה את הקונספציה של זכויות יוצרים ולא את הקונספציה של חוק העיצובים.

<תמיר אפורי: אני מציע לכם לשקול את זה.

<תמיר אפורי: אני חושב שאתם עושים טעות.

<תמיר אפורי: הביטוי "להעתיק" כן מקים חזקה.

איתן כבל: עו"ד אפורי, תודה.

איתן כבל: הקשבתי לך.

איתן כבל: אני לא בטוח אבל בכל זאת יש חקיקה מתחת ידינו.

איתן כבל: אני מציע שתבדקו את הדברים, האם הטענה שמעלה עו"ד אפורי באמת נופלת בגדר העניינים האלה וצריך לשקול אותה לעומק.

איתן כבל: אם תגיעו להבנה לא תהיה לי בעיה לעשות את התיקון.

איתן כבל: אני בכלל אומר, לא שאני מבקש, הרי כבר אישרנו את סעיפי הצעת החוק, אבל אם יש דברים שהם בגדר טענה צועקת, זאת אומרת שדברים שכבר העברנו והצבענו עליהם לקריאה שנייה ושלישית מאן דהוא חושב שנפלה בהם טעות, או מאלף ואחת סיבות, נשמח לקבל את העמדה מבעוד מועד, לא בכניסה לדלת פה יגידו "ראיתי, שמעתי, אמרו לי".

איתן כבל: בסדר?

איתן כבל: נחזור עכשיו להקראת הסעיפים שמונחים לפנינו.

<איתי עצמון: ואז לחסוך לעצמם את ההליך בכל מדינה.

<נעמה דניאל: במידה מסוימת.

<נעמה דניאל: כבר אגיע לזה.

<נעמה דניאל: הבוקר בדקתי, חברות בהסכם האג 66 מדינות, כולל ארצות-הברית והאיחוד האירופאי.

<נעמה דניאל: ארצות-הברית הצטרפה לאחרונה, זה חשוב, כי היא גם מדינה בוחנת כמו מדינת ישראל, שם עושים בחינה מהותית של מדגמים או עיצובים.

<נעמה דניאל: ההצטרפות להסכם תאפשר גם למבקשים ישראלים להגיש בקשה אחת למשרד הבין-לאומי ולנתב אותה לעד 66 מדינות, ואחרי שמדינת ישראל תצטרף יהיו 67 מדינות.

<נעמה דניאל: זה צפוי, כפי שאמר איתי עצמון, להקל על מעצבים ישראלים לרשום את העיצובים שלהם בכל מקום בעולם כי הם בעצם צריכים להגיש בקשה אחת.

<נעמה דניאל: זה צפוי לחסוך בזמן ובמשאבים ולייעל את ההליך.

<נעמה דניאל: ההוראות של פרק ח' הן טכניות בעיקרן אבל יש כמה מושגי יסוד ותהליכים שחשבתי שכדאי להסביר קודם.

<נעמה דניאל: המבקש מגיש בקשה למשרד הבין-לאומי, היא נקראת בפרק הזה באופן מפתיע "בקשה בין-לאומית", והמשרד הבין-לאומי, WIPO, בוחן שהתמלאו התנאים הפורמליים שמפורטים בהסכם, כמו למשל שיש תיאור חזותי, שיש מידע על המבקש, ששולמו האגרות, ואז רושם את העיצוב.

<נעמה דניאל: ב-WIPO בעצם לא נערכת בחינה מהותית בכלל, אין בדיקה של עיצוב חדש למשל אלא רישום מיידי.

<נעמה דניאל: עם העמידה בתנאים הפורמליים העיצוב נרשם ואז הבקשה הופכת ל"עיצוב בין-לאומי רשום".

<נעמה דניאל: אם המבקש מבקש שהעיצוב שלו יירשם גם בישראל אז היא נקראת בפרק הזה "עיצוב בין-לאומי רשום המייעד את ישראל".

<נעמה דניאל: במקרה הזה, מרגע שהוא נרשם ב-WIPO הוא מקבל מעמד של בקשה לרישום עיצוב בישראל ובכל המדינות המיועדות, זה אחד התנאים של ההסכם והוא יעבור את הבחינה המהותית שעוברת בקשה לרישום עיצוב רגיל בישראל.

<נעמה דניאל: כלומר, יבדקו שהוא חדש, שהוא בעל אופי ייחודי, שהוא לא כל כולו פונקציונלי, לא פוגע בתקנת הציבור וכולי.

<נעמה דניאל: ההסכם מחייב הודעה למשרד הבין-לאומי על סירוב או על קבלת העיצוב בתוך 12 חודשים.

<נעמה דניאל: כשנדבר על הסעיפים אגיד עוד כמה מילים על מה נחשב סירוב בעיני המשרד הבין-לאומי.

<נעמה דניאל: לגבי הוראות התחילה, נגיע לזה בהמשך, אנחנו מציעים שזה יהיה מן הסתם לא לפני שהחוק נכנס לתוקף אבל שר המשפטים יוכל לפרסם הודעה על כך שישראל הצטרפה על-פי החלטת ממשלה.

<נעמה דניאל: אזכיר בשתי מילים שיש שני נוסחים תחת הסכם האג: נוסח האג ונוסח ז'נבה.

<נעמה דניאל: נוסח האג הוא משנת 1960; נוסח ז'נבה הוא משנת 1999.

<נעמה דניאל: מן הסתם אנחנו מאמצים כאן את נוסח ז'נבה.

איתן כבל: תודה לך.

איתן כבל: אני מבקש שחבר הכנסת חאג' יחיא יחליף אותי לרבע שעה.

<איתי עצמון: התיקונים שניתן לראות ב"עקוב אחר שינויים" על גבי הנוסח הם כתוצאה משיחות שקיימתם עם נציגי WIPO לגבי שינויים כאלה ואחרים שהם ביקשו בסעיפים וכן תיקונים שאנחנו הסכמנו עליהם בישיבות הכנה שקיימנו בלשכה המשפטית של הכנסת.

<נעמה דניאל: נכון, היינו בקשר הדוק עם WIPO בעניין הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למישהו מהנוכחים יש הערה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם לא, נצביע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעד – 1

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 80 אושר.

<נעמה דניאל: אנחנו מתקנים, במקום "בצירוף אגרות" יבוא "ובלבד ששילם".

<יונתן דרורי: התהליך שבדרך כלל נהוג, אני מדבר על פרוטוקול מדריד בעולם סימני המסחר, הוא שהאגרה שמשולמת היא אגרה למשרד הישראלי.

<יונתן דרורי: את האגרה ל-WIPO לא משלמים בשלב ההגשה אלא מקבלים Office action מ-WIPO שטרם שולמה האגרה.

<יונתן דרורי: לכן זה לא "בצירוף האגרות כפי שנקבעו בהסכם האג".

עבד אל חכים חאג' יחיא: את הנוסח הזה שינו עכשיו.

<נעמה דניאל: "ובלבד ששילם אגרות במועדים ובסכומים כפי שנקבעו בהסכם האג ובתקנות האג".

<יונתן דרורי: אבל תתקבל הודעה.

<יונתן דרורי: הוא לא צריך לשלם לפני.

<נעמה דניאל: לפי הסכם האג יש שני מסלולים שניתן לאפשר אותם.

<נעמה דניאל: אחד חייבים לאפשר והשני אפשר לאפשר.

<נעמה דניאל: המסלול שחייבים לאפשר הוא הגשת בקשה ישירות מהמבקש ל-WIPO, ואז הוא משלם את האגרות במועדים ובסכומים ש-WIPO קובעת כפי שהיא קובעת.

<נעמה דניאל: הדרך השנייה שאפשר לאפשר אותה, לא חייבים לפי הסכם האג, היא הגשת הבקשה דרך המשרד הלאומי, שאצלנו הוא רשות הפטנטים.

<נעמה דניאל: כרגע אנחנו לא קובעים את הדרך הזאת בחוק.

<נעמה דניאל: אנחנו כן מאפשרים לשר לקבוע את הדרכים שבהן תוגש בקשה דרך רשות הפטנטים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה יופיע בתקנות?

<נעמה דניאל: כן, במסגרת התקנות, כי התעוררו לנו כמה שאלות ולא רצינו לחוקק את זה בחקיקה ראשית שאחר-כך טעונה תיקון חקיקה.

<נעמה דניאל: אז המסגרת הכללית תימצא בחוק ואז אם נראה שאפשר לאפשר את הגשת הבקשות דרך המשרד הלאומי אז נקבע את זה בתקנות.

<איתי עצמון: זה לפי סעיף 82, שתיכף נגיע אליו.

<נעמה דניאל: נכון.

<נעמה דניאל: הסכם האג מאפשר גם לרשות הישראלית לגבות איזו אגרה בעד ההעברה של הבקשה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עם התיקון זה בסדר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מצביעים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעד – 1

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 81 אושר.

<נעמה דניאל: כבר הסברתי את זה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רואה שלא מבקשים להעיר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעד – 1

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 82 אושר.

סימן ג': אני לא בטוחה שצריך לכתוב "יחולו עליו הוראות סעיף 20(ד) אם גם כך חלות עליו הוראות סעיף 20.

<איתי עצמון: כי נושא של חלוקה למספר בקשות היה בסעיף 26 והועבר לסעיף 20.

<נעמה דניאל: אציין שהמעמד של עיצוב בין-לאומי רשום, שהוא במעמד של בקשה ישראלית, בעצם קבוע בסעיף 10 לנוסח ז'נבה של הסכם האג.

<נעמה דניאל: אוסיף לגבי חלוקת הבקשה שלפי הסכם האג והתקנות של הסכם האג אפשר להגיש עד 100 עיצובים בבקשה אחת.

<נעמה דניאל: סעיף קטן 20(ד) מאפשר לרשות לחלק את הבקשה הזאת כך שבכל בקשה יהיה עיצוב אחד, או בדרך אחרת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההתייחסות לסעיף קטן 20(ד), זה לא מיותר?

<איתי עצמון: זה מיותר, אפשר למחוק את זה.

<נעמה דניאל: מוחקים את "ויחולו עליו הוראות סעיף 20(ד)" כי זה כלול בסעיף 20.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הצבעה

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 83, עם התיקון שהוכנס בו, נתקבל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 83 אושר.

<נעמה דניאל: רק בכמה מילים, דיברנו על זה קודם.

<נעמה דניאל: מבקש העיצוב מבקש שהעיצוב שלו ירשם בישראל ואז הרשות בוחנת שמתמלאים בו תנאי הכשירות המהותיים, מה שאישרנו בישיבות הראשונות: החידוש, האופי הייחודי, שהעיצוב לא פוגע בתקנת הציבור, שהוא לא כל כולו פונקציונלי וכולי.

<נעמה דניאל: אציין שהמועד הקובע, בדרך כלל מועד הרישום יהיה גם מועד הבקשה הבין-לאומית לרישום.

<נעמה דניאל: זה כתוב בדברי ההסבר להצעת החוק.

<נעמה דניאל: לגבי העניין של בקשת דין קדימה, יש פה שתי חלופות: אפשר להגיש דרך WIPO בהתאם להוראות של הסכם האג, או לפי סעיף 22 לחוק הישראלי.

<נעמה דניאל: לגבי סעיף קטן (ג) אנחנו מאפשרים שליחת הודעה על ליקויים רק כשהליקויים הם בתנאי הכשירות המהותיים, החידוש, האופי הייחודי וכולי, כי התפיסה היא ש-WIPO בודקת כבר את כל התנאים הפורמליים והרשות הישראלית לא יכולה פתאום להגיד אחרי ש-WIPO אישרה את הבקשה מבחינה פורמלית שיש איזשהם ליקויים פורמליים.

<נעמה דניאל: זה בעצם סעיף קטן (ג).

עבד אל חכים חאג' יחיא: אין הערות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעד – 1

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 84 אושר.

<ז'קלין ברכה: יש לי הערה קטנה.

<ז'קלין ברכה: למיטב הבנתי את ההסכם, אנחנו כרשות בוחנת יכולים להעיר לגבי התיאור החזותי של העיצוב ולכן ייתכן שצריך פה להחריג רק את התיאור החזותי, שלגביו אנחנו יכולים כן לשלוח הודעות תיקונים גם בעיצובים בין-לאומיים.

<נעמה דניאל: נבדוק את זה ואם צריך נבקש לתקן.

<איתי עצמון: אתם לא רוצים כרגע לתקן?

<נעמה דניאל: אני חושבת שלא צריך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו רושמים את ההערה הזאת ונקבל תשובה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם יהיה צורך נעשה רביזיה.

<נעמה דניאל: שינינו כאן במקצת את הנוסח שמופיע בפניכם.

<נעמה דניאל: זה סעיף שאומר מה קורה כאשר הרשות מוצאת שהעיצוב חדש ובעל אופי ייחודי והוא עומד בתנאי הכשירות המהותיים, ואז נעשה רישום קצת שונה מהרישום המדינתי.

<נעמה דניאל: אין פרסום של התיאור החזותי בידי הרשות אלא הפרסום נעשה בידי WIPO.

<נעמה דניאל: יש להם אתר אינטרנט ובעצם הפרסום נעשה בדרך של קישור לאתר האינטרנט של WIPO.

<נעמה דניאל: אז יש ציון בפנקס שמדובר בעיצוב שנרשם בישראל אבל כל שאר הפרטים מצויים בלוח המודעות של WIPO ויש קישור לשם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הצבעה

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 85, עם התיקון שהוכנס בו, נתקבל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 85 אושר.

<יוסף מרקוביץ: כדאי אולי להעביר את המילים "המשרד הבין-לאומי" אחרי המילה "וימסור".

<יוסף מרקוביץ: מבחינה לשונית "לעיצוב למשרד הבין-לאומי" נשמע לא טוב.

<נעמה דניאל: זה ענייני נוסח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הלשכה המשפטית תבדוק את הניסוח אבל המהות מוסכמת.

<איתי עצמון: נבדוק את זה, אתה צודק.

<נעמה דניאל: את סעיף קטן (ב) אקרא לאט כי עשינו בו כמה שינויי נוסח כי ראינו שהנוסח קצת מבלבל.

להוסיף בסוף: זה סעיף קצת מסובך אבל אסביר כל אחד מן הסעיפים הקטנים בנפרד.

להוסיף בסוף: סעיף קטן (א) מדבר על מה קורה כשהעיצוב נבחן ונמצא שהוא לא חדש, לא בעל אופי ייחודי, כן פוגע בתקנת הציבור – כל תנאי הכשירות המהותיים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: וזה אחרי שנרשם ברשימה הבין-לאומית.

<נעמה דניאל: נכון, שם אין בחינה מהותית ולכן יכול להיות שבישראל רשות הפטנטים והעיצובים בחנה וראתה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מחמירים יותר, אנחנו בודקים מהותית.

<נעמה דניאל: יש כאן הוראות מה תעשה הרשות אם היא מוצאת שהעיצוב אינו כשיר לרישום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שעושה פה הרשות יפגע ברישום שלו ב-WIPO?

<נעמה דניאל: זה לא יפגע ברישום ב-WIPO.

<נעמה דניאל: זה אומר פשוט שהעיצוב לא יקבל הגנה בישראל.

<נעמה דניאל: יש עוד מדינות בוחנות, ארצות-הברית בוחנת, דרום קוריאה בוחנת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רק רציתי לברר, לא שאני מתנגד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שהוא ירצה, אם הוא לא יירשם פה, עדיין להישאר ברישום העולמי.

<נעמה דניאל: נכון.

<נעמה דניאל: הרישום שלו נשאר שם, הוא פשוט לא מוגן בישראל.

<נעמה דניאל: סעיף קטן (א1) נכתב אחרי כמה דיונים פנימיים וגם דיונים עם WIPO.

<נעמה דניאל: סימן ז' לפרק ד' עוסק בעיצובים מוספים.

<נעמה דניאל: הוא בעצם מאפשר לבעל עיצוב שיש לו עיצוב שדומה יחסית לעיצוב הקודם שלו להגיש עיצוב נוסף, אם הוא שונה רק בפרטים שאינם מהותיים מן העיצוב הרשום שלו או אם מדובר במוצר אחר אבל עם מאפיינים חזותיים זהים לגמרי.

<נעמה דניאל: בעצם בלי הפרק הזה עיצוב כזה לא היה מוגן כי הוא לא היה חדש בגלל הרישום הקודם של אותו בעל עיצוב.

<נעמה דניאל: אנחנו כן רוצים לאפשר לו לרשום ולהגן על זכויותיו.

<נעמה דניאל: סימן ז' מאפשר הגשה של בקשה כזו לאורך כל חיי העיצוב הרשום.

<נעמה דניאל: כלומר, אפשר להגיש אותה שנה אחרי שהעיצוב הרשום נרשם, אפשר להגיש אותה באותו מועד כמו הגשת הבקשה לעיצוב העיקרי, ואפשר להגיש גם אחרי 15 או 20 שנים, כל עוד העיצוב העיקרי עדיין בתוקף.

<נעמה דניאל: הסכם האג דורש תקופת מינימום של הגנה של 15 שנים ולכן עיצוב מוסף שנרשם החל מהשנה העשירית ואילך לא עומד בתנאים של הסכם האג.

<נעמה דניאל: לכן הפתרון שאנחנו גיבשנו, גם בהתייעצות עם WIPO, הוא שבמקרים כאלה הרשות תסרב לבקשה לרישום של העיצוב.

<נעמה דניאל: זה בעצם מיטיב עם המבקש כי היא תאפשר לו לעבור למסלול הלאומי, להגיש בקשה בישראל עצמה והבקשה הזאת תיבחן כעיצוב מוסף ואז הוא יוכל לקבל הגנה, כי אחרת הוא לא יקבל הגנה בישראל.

<נעמה דניאל: מוצע גם לפטור אותו מאגרות כי בעצם הוא שילם אגרות כשהוא פנה ל-WIPO ואין טעם לגבות ממנו כפל אגרות.

<נעמה דניאל: אגיד רק שאני לא בטוחה אם הסיפה, "לא תיגבה אגרה נוספת", מיותרת לאור פסקה (2).

<נעמה דניאל: יכול להיות שיצטרכו בנוסח למחוק את זה.

<נעמה דניאל: לגבי פסקה (1), כתוב כאן "הגורם המוסמך יסרב לבקשה כאמור בסעיף קטן (א)", אבל בסעיף קטן (א) אין ממש סירוב לבקשה, זה רק הודעה.

<נעמה דניאל: יכול להיות שצריך לעשות שם איזו התאמה בנוסח.

<איתי עצמון: נבחן את זה.

<נעמה דניאל: סעיף קטן (ב) מדבר על מקרים שבהם לא נמסרה הודעה על סירוב למשרד הבין-לאומי.

<נעמה דניאל: גם לא התקבל העיצוב לרישום, לא נרשם בארץ, וגם לא נשלחה הודעה על סירוב.

<נעמה דניאל: אם חולפים 12 חודשים ולא נשלחה לו הודעה על סירוב והעיצוב לא נרשם אז בעצם לפי הוראות האמנה העיצוב מקבל בישראל תוקף של עיצוב רשום.

<נעמה דניאל: זה מה שכתוב בסעיף קטן (ב).

<איתי עצמון: אז למעשה חוזרים להוראות סעיף 85 לעניין הרישום, כלומר החלה בשינויים של הוראות החוק ביחס לרישום.

<נעמה דניאל: סעיף קטן (ג) עוסק במקרים שבהם העיצוב סורב לרישום ובשלב מאוחר יותר נמצא שהוא כן כשיר לרישום.

<נעמה דניאל: מתי זה יכול לקרות?

<נעמה דניאל: אמרתי בהתחלה שאגיד כמה מילים על מה המשרד הבין-לאומי מחשיב כסירוב.

<נעמה דניאל: גם הוצאת דוח ליקויים, שהוא הליך שגרתי למדי ברשות, נחשב על-ידי המשרד הבין-לאומי כסירוב לבקשה לרשום עיצוב.

<איתי עצמון: גם אם אומרים למבקש שהוא יכול לתקן את הבקשה שלו?

<נעמה דניאל: נכון.

<נעמה דניאל: אז בעצם המשרד מתייחס לזה לכאורה כסירוב אבל הרשות ממשיכה לבחון את העיצוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואז הוא מגיש אותו מחדש אחרי תיקון הליקויים?

<נעמה דניאל: הוא לא צריך להגיש מחדש.

<נעמה דניאל: הוא פשוט מתכתב עם הרשות ואז יכול להיות שבשלב מאוחר יותר המבקש ישכנע את הרשות שאכן יש כאן עיצוב שכשיר להגנה והרשות תרשום אותו.

<נעמה דניאל: במצב כזה היא תשלח הודעה ל-WIPO על כך שהיא מבטלת את הודעת הסירוב שלה, או לחילופין תשלח הודעה שהיא כן מעניקה הגנה לעיצוב הרשום והוא יהיה בישראל ככל עיצוב רשום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לוחות הזמנים – זה מיום שהוא הגיש את הבקשה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי מתייחסים לזה כדוח ליקויים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מבקש לחדד את הנקודה הזאת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שם זה נקרא סירוב ואצלנו זה עדיין ליקויים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מבחינת לוחות הזמנים זה נספר מן המועד שהוא הגיש את הבקשה?

<נעמה דניאל: המרוץ של 12 החודשים מתחיל ביום הרישום הבין-לאומי, שבדרך כלל יהיה גם מועד הגשת הבקשה לרישום הבין-לאומי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כלומר הרשות מתייחסת למועד הזה.

<איתי עצמון: מי מניע את התהליך של בחינה אם יש לבטל את הודעת הסירוב?

<איתי עצמון: כתבתם: "נוכח הגורם המוסמך בכל עת".

<נעמה דניאל: הרשות תוציא דוח ליקויים.

<נעמה דניאל: המשרד הבין-לאומי יתייחס לזה כסירוב ואז המבקש יכול להתכתב עם הרשות.

<נעמה דניאל: אם הוא לא מגיב אז הבקשה נחשבת כאילו נזנחה, אבל אם הוא מגיב אז אחריותו לוודא שהוא עונה לרשות על הליקויים שהיא העלתה בפניו.

<ערן פרזנטי: אני מלשכת עורכי-הדין.

<ערן פרזנטי: איפה מוסדר העניין של התשובה לסירוב או דוח ליקויים לבקשה בין-לאומית, שצריך לעשות את זה בתוך מועד קבוע ודרך נציג מוסמך בישראל, כמו בפרוטוקול מדריד?

<ערן פרזנטי: איפה זה מוסדר פה?

<ז'קלין ברכה: פרוטוקול מדריד מצוי בתקנות היישום.

<איתי עצמון: אפשר לאשר את סעיף 86 עם התיקונים שקראה עו"ד דניאל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הצבעה

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 86, עם התיקונים שהוכנסו בו, נתקבל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 86 אושר.

<נעמה דניאל: זה סעיף שאומר מה קורה כשעיצוב בין-לאומי נרשם כעיצוב רשום בישראל ומחיל עליו את ההוראות הרלוונטיות מן החוק.

<נעמה דניאל: אציין שאחרי שדיברנו עם WIPO הם ביקשו למעט את הוראות סעיף 48.

<נעמה דניאל: סעיף 48 עוסק בביטול או במחיקה של עיצוב רשום לבקשת בעל העיצוב.

<נעמה דניאל: התפיסה היא שאם זה עיצוב בין-לאומי שנרשם בישראל אז כל ביטול או מחיקה שלו צריכים להיעשות דרך המשרד הבין-לאומי, כלומר דרך WIPO.

<נעמה דניאל: זה אומר שהרשות בישראל לא תדון בבקשות כאלה אלא המבקש צריך לפנות ל-WIPO.

<נעמה דניאל: יש בזה היגיון משום ש-WIPO מאגדת את כל הרישומים שלו בכל המדינות שהוא ייעד דרך המערכת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אין הערות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מצביע על הסעיף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעד – 1

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 87 אושר.

<נעמה דניאל: הסעיף הזה הוא שיקוף של העניין, שמה שיהיה בפנקס קשור ל-WIPO.

<נעמה דניאל: כלומר, התיקונים צריכים להיערך דרך המערכת הבין-לאומית.

<נעמה דניאל: הגורם המוסמך יוציא הודעה שנערך תיקון, אבל עקרונית זה נעשה דרך המערכת הבין-לאומית.

<נעמה דניאל: יש כאן אפשרות לשר לקבוע את הסוגים של התיקונים כי האמנה מאפשרת גמישות, לא גדולה מאוד, אבל היא מאפשרת גמישות בעניין הזה, אז יכול להיות שבתקנות ייקבעו סוגים של תיקונים.

<איתי עצמון: אבל כתבתם את זה כסעיף של תקנות חובה, להבדיל למשל מסעיף 87(2).

<נעמה דניאל: כי יש תיקונים שחייב להיות להם תוקף אם הם נרשמו בישראל.

<איתי עצמון: כלומר זה לא סמכות שבשיקול דעת אלא השר אמור להתקין תקנות.

<נעמה דניאל: כן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: וכל עוד לא התקין אז לא מתקדמים ביישום של הסעיף הזה.

<נעמה דניאל: בגלל שזה הצטרפות להסכם בין-לאומי אז צריך הליך של החלטת ממשלה ותרגום ויש עוד הליכים שצריכים להתקיים לפני כן, אבל כן.

<איתי עצמון: בין היתר גם השלמת כתיבת התקנות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אין הערות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעד – 1

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 88 אושר.

סימן ד': כפי שאמרנו קודם, ההחלטות של הוראות סימן ו' בפרק ד' הן למעט סעיף 48, כלומר לא לבקשת בעל העיצוב הרשום, מכיוון שזה ייעשה דרך WIPO.

סימן ד': זה בשונה ממה שנכתב בדברי ההסבר להצעת החוק, שם זה כן נמנה כחלק מן הדברים שהרשות יכולה לעשות.

סימן ד': אני לא בטוחה שצריך להוסיף את זה בנוסח אבל יכול להיות שכדאי להבהיר את זה.

סימן ד': בכל מקרה, הכוונה כאן היא שאנחנו לא מונעים מבית-המשפט סמכות לדון בביטול.

סימן ד': כלומר, אם יש הליך של הפרה אז הנתבע יכול לטעון שהעיצוב לא היה כשיר מלכתחילה לרישום.

סימן ד': במקרה כזה אמורים לשלוח הודעה לרשות, ואז הרשות צריכה לעדכן את WIPO.

סימן ד': כלומר, הרשות חייבת למחוק, כי יש צו של בית-משפט, ואז היא צריכה לעדכן את WIPO שהעיצוב נמחק בישראל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה להחלטה סופית של בית-המשפט?

<נעמה דניאל: כן, להחלטה הסופית של בית-המשפט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי כל הערעורים?

<נעמה דניאל: לדעתי כן, אבל אוודא את זה בנוסח.

<יונתן דרורי: זה החלטה של בית-משפט.

<יונתן דרורי: לא החלטה סופית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן אני שואל אם זה החלטה סופית.

<יונתן דרורי: פסק-דין של בית-משפט.

<יונתן דרורי: כדי שזה יהיה סופי במובן שאתם מדברים צריך התקבלות, זה הגדרה שונה, או שחלף המועד להגיש את הערעור.

<ז'קלין ברכה: סופית – הכוונה היא לא צו מניעה.

<יונתן דרורי: זה בדיוק מה שאני אומר, זה לא סופית במובן שלא ניתן להגיש את הערעור, שחלף המועד להגשת הערעור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נשארים עם הנוסח הקיים של "החלטה סופית"?

<נעמה דניאל: נראה לי שזה בסדר.

<נעמה דניאל: אציין רק שיש פה גם החלטה סופית של סימן ו' בפרק ד', שמאפשר ביטול לבקשת צד ג'.

<נעמה דניאל: כלומר, צד ג' יכול לפנות לרשות ולבקש ביטול של העיצוב, אם למשל הוא טוען שיש לו עיצוב קודם שלעומתו העיצוב שנרשם הוא לא חדש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כאשר יש פסק-דין מוחלט שאין עדיין אפשרות לערער.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הכוונה?

<נעמה דניאל: זה פסק-דין סופי, לא פסק-דין חלוט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפילו בתקופה שהוא יכול לערער?

<נעמה דניאל: כן.

<יונתן דרורי: חלוט – משמע שחלפה התקופה לערעור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסעיף הזה מתכוונים אחרי שיש פסק-דין, למחרת אפשר לשלוח את המכתב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הכוונה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואם יהיה לו ערעור והוא יזכה?

<יונתן דרורי: מן הראוי שמה שכבודו אומר זו תהיה הכוונה כי אם נתן בית-המשפט המחוזי החלטה מן הראוי שיכבדו אותה.

<יונתן דרורי: אם רוצים להגיש ערעור אז צריך להגיש בקשה לעיכוב ביצוע.

<יונתן דרורי: יש הליך בסדר הדין האזרחי לעיכוב ביצוע של החלטה.

<יונתן דרורי: כל עוד לא הוגשה בקשה לעיכוב ביצוע חזקה שיכבדו את החלטת בית-המשפט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על פרק הזמן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום ניתן פסק-דין ועורך-הדין חזר לשקול, להרהר אם כדאי לו לערער או לא כדאי לו לערער.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ייקח לו פרק הזמן הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יכול להיות שבאופן מיידי מוציאים מכתב.

<יונתן דרורי: הוא יכול לבקש עיכוב ביצוע מבית-המשפט שנתן את פסק-הדין במידה והוא רוצה לערער והוא רוצה לעצור את ההחלטה, הוא יכול לעשות את הפעולה הזאת, הוא לא צריך להמתין למימוש פסק-דין שהוא פסק-דין סופי.

<נעמה דניאל: אנחנו יכולים לבדוק אם אפשר לשנות את זה ל"חלוט".

<נעמה דניאל: צריך לבדוק את זה מול ההסכם.

<יונתן דרורי: אני חושב שמומלץ להוריד את המילה "סופי" ולא לשנות את זה ל"חלוט".

<יונתן דרורי: אין בשום מקום בחוק הפטנטים התייחסות לפסיקה חלוטה.

<יונתן דרורי: חזקה שפסיקה של בית-המשפט צריך לקיים, אלא אם ביקשו לעכב אותה.

<איתי עצמון: אתם מבקשים לדלג כרגע על סעיף 89?

<נעמה דניאל: אנחנו מעיינים בהסכם תוך כדי הישיבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היות ואנחנו לא מסיימים את זה היום אז אולי תבואו עם תשובה בישיבה הבאה ואז לא נחזור על כל הדיון בסעיף הזה אלא נצביע עליו מייד.

<נעמה דניאל: אנחנו מסתכלים בהסכם, שם כל החלטה צריכה להירשם, אין invalidation by the competent authorities.

<נעמה דניאל: לכן "סופי" זה בסדר.

<יונתן דרורי: לכן לא צריך את המילה "חלוט" וגם לא צריך את המילה "סופי".

<יונתן דרורי: מספיק שייאמר "פסק-דין".

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז צריך לשנות את הניסוח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא החלטה סופית אם יש אפשרות לערער עליה.

<נעמה דניאל: זה לא החלטה חלוטה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא חלוטה, נכון, אבל עדיין אפילו אם הוא יערער הוא יכול לקבל פסק-דין.

איתן כבל: השאלה העומדת לפתחנו היא מה מקובל בלשון המשפטית.

<איתי עצמון: אני פחות מכיר את המונח "החלטה סופית".

<יונתן דרורי: יש החלטה אחרת, שהיא המונח המקובל, ויש פסק-דין.

<יונתן דרורי: למשל כאשר אנחנו מערערים בזכות או ברשות אנחנו מנסים להבין האם זה החלטה אחרת או פסק-דין, או משהו שהכריע בסעד.

<יונתן דרורי: אם זה משהו שהכריע בסעד אז הוא במובן שהם מתייחסים אליו כסופי, ואם זה משהו זמני אז הוא החלטה אחרת.

<נעמה דניאל: סעיף 15(2) בנוסח ז'נבה מחייב את המשרד בכל מדינה חברה למסור הודעה למשרד הבין-לאומי על invalidation של העיצוב כשהיא מודעת להחלטה כזו.

<איתי עצמון: השאלה אם המילה "סופית" היא המילה הנכונה בהקשר זה או שאולי אפשר לוותר עליה.

<אופיר אלון: נראה לי שכדאי להשאיר את הנוסח המדויק לישיבה הבאה.

<איתי עצמון: אלא אם כן עד לסוף הדיון תגיעו בכל זאת למסקנה.

<נעמה דניאל: אפשר למחוק את המילה "הסופית".

איתן כבל: מי בעד סעיף 89?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: סעיף 89 אושר.

<נעמה דניאל: התוספת של "כל עובד אחר של הרשות" ושל "המסמכים" הוא בעקבות הערות שהעלה הייעוץ המשפטי של הוועדה, שכמובן הן נכונות ומקובלות עלינו.

<נעמה דניאל: אציין רק שיש לנו סעיף נוסף שעוסק בסודיות מסמכים, סעיף 98, אבל הסעיף כאן נדרש כי המועדים שלגביהם צריך לשמור בסוד את המסמכים הם שונים.

<איתי עצמון: כלומר יש הוראות ספציפיות בהסכם האג לעניין סודיות המסמכים ולכן היה צורך בהוראה מיוחדת ואי אפשר להסתפק בהוראה הכללית, שעוד לא הגענו אליה, לגבי שמירת סודיות.

<נעמה דניאל: בדיוק, סעיף 10(5) להסכם האג מונה את התנאים האחרים האלה.

איתן כבל: מי בעד הסעיף?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: סעיף 90 אושר.

<נעמה דניאל: אסביר את הסיפה, החל מהמילים "בהתאם להתחייבויותיה".

<נעמה דניאל: בעינינו ברור שתמיד מה שחל הוא בהתאם להתחייבויות שמדינת ישראל לוקחת על עצמה.

<נעמה דניאל: זה בעצם רק כדי להבהיר מעבר לכל ספק.

<נעמה דניאל: הסכם האג מאפשר לעשות declarations שמחריגות חלקים מן ההסכם לגבי מדינת ישראל.

<נעמה דניאל: כלומר מדינת ישראל יכולה להחליט לפעול באופן שונה, שהאמנה עדיין מאפשרת.

<נעמה דניאל: לכן היה חשוב לנו להבהיר את זה באופן מפורש.

<נעמה דניאל: חשוב לי מאוד להבהיר שזה לא אומר שבכל מקום שזה לא כתוב זה לא חל.

<נעמה דניאל: זה רק חידוד.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: אין.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: בעד – 2

איתן כבל: הסעיף אושר.

פרק ט': הגורם המוסמך מוגדר בצורה קצת מעגלית בסעיף 1, שכבר אושר, כעובד שהרשם הסמיך אותו בהתאם לסעיף 92.

<איתי עצמון: אני רוצה לציין שלגבי הסעיף הזה ערכנו מספר דיונים בין הלשכה המשפטית של הכנסת לבין נציגי משרד המשפטים מכיוון שאנחנו תהינו על המונח "הסמכה".

<איתי עצמון: המובן המקובל של "הסמכה" שאנחנו מכירים הוא העברה מלאה של הסמכות, והבנו ממשרד המשפטים שלא מדובר על העברה מלאה אלא על אצילה.

<איתי עצמון: המשמעות המשפטית של הפעולה הזאת של העברת סמכות היא שהגורם שאוצל את הסמכות, דהיינו הרשם, נשאר עדיין גם הוא בעל הסמכות וברגע שהוא אוצל מן הסמכות שלו לעובד מעובדי הרשות אותו עובד רשאי להפעיל במקביל את הסמכות, בכפוף כמובן להיררכיה שקיימת, כלומר הוא כפוף לרשם העיצובים.

<איתי עצמון: מכיוון שכך, נכון לתקן את הנוסח ולהבהיר, כפי שמקובל בחקיקה עדכנית, שאכן מדובר על אצילת הסמכות.

<איתי עצמון: זו נקודה אחת.

<איתי עצמון: נקודה אחרת, אסביר מדוע נמחקה התיבה "או אדם אחר בעל ניסיון והכשרה כפי שקבע השר".

<איתי עצמון: אנחנו סברנו שלא נכון להעביר סמכויות בעלות אופי שלטוני לגורם שאיננו עובד המדינה.

<איתי עצמון: ראוי שהסמכויות האלה יופעלו בידי עובדי הרשות ולכן ביקשנו למחוק את התיבה הזו ולשמחתנו משרד המשפטים קיבל את ההערה.

<איתי עצמון: ככל שנשנה את הנוסח ונבהיר שמדובר על אצילה יהיה צורך לשנות את הנוסח של סעיף 92 ואולי גם של סעיפים אחרים בהצעת החוק.

<איתי עצמון: כלומר, אם נכתוב שרשם העיצובים רשאי לאצול סמכות מן הסמכויות הנתונות לו לעובד הרשות והודעה על האצילה תפורסם ברשומות, אני לא בטוח שיש צורך בסעיף קטן (ב), שאומר שכל סמכות שרשאי גורם מוסמך להפעיל רשאי רשם העיצובים להפעילה גם בעצמו, מכיוון שזו בדיוק המשמעות המשפטית של אצילה.

<איתי עצמון: השאלה אם אין צורך – וכאן אני חוזר אל נציגי משרד המשפטים – לערוך שינויים ביתר הסעיפים שמציינים במפורש את הגורם המוסמך כגורם שרשאי להפעיל סמכות מן הסמכויות השונות בחוק.

<נעמה דניאל: היו לנו הרבה דיונים על זה, גם פנימיים, גם עם הרשות, גם עם גורמים אחרים במחלקת ייעוץ וחקיקה.

<נעמה דניאל: זה קשור גם לסעיף הבא, סעיף 93.

<נעמה דניאל: אולי כדאי לקרוא אותו כדי שנדון בשניהם ביחד.

איתן כבל: אם זה עוזר לך, בבקשה.

<נעמה דניאל: בסעיף 109(9) יש גם הסמכה לקבוע כיצד תוגש ההשגה.

<נעמה דניאל: העמדה של הגורמים המוסמכים במשרד המשפטים, שהם לא אני, הם גורמים שעוסקים במשפט מנהלי, היא שאם במרבית המקרים מי שמפעיל את הסמכות הוא הגורם המוסמך שאינו הרשם, הרעיון שעלה הוא להחליף את כל ההתייחסויות לגורם המוסמך בהתייחסויות לרשם.

<נעמה דניאל: כך זה נעשה גם בפקודת סימני מסחר, למשל, שם הסמכות ניתנה לרשם.

<נעמה דניאל: העמדה של הגורמים המוסמכים במשרד המשפטים הייתה שאם מי שעושה את הפעולה בדרך כלל הוא לא הרשם אז צריך לכתוב שזה לא הרשם.

<נעמה דניאל: לא היה אכפת להם בדיוק אם נכתוב שזה בוחן או מזכירה או משהו אחר, או גורם מוסמך, כל עוד לא יהיה כתוב שזה הרשם.

<נעמה דניאל: עוד בעיה שעלתה במשרד היא שבעצם נוצרת כאן שונוּת במקרים שבהם הרשם לא אוצל את סמכותו.

<נעמה דניאל: כלומר, מה שנמסר מהרשות, ותוכלו להרחיב אם תרצו, הוא שבמקרים מיוחדים שעוד לא התעוררו קודם יש אינטרס בזה שהרשם, שהוא הסמכות הכי גבוהה ברשות, יוכל בעצמו לדון במקרים האלה, למשל על מוצרים דיגיטליים שלא היו מוכרים קודם.

<נעמה דניאל: במקרה הזה אם מי שדן מלכתחילה הוא הרשם אז אין אפשרות להשיג.

<איתי עצמון: זה רק ערעור לבית-המשפט.

<נעמה דניאל: אין הליך מנהלי בתוך הרשות אלא מייד יש ערעור לבית-המשפט, בעוד שמבקש "רגיל", במירכאות, שעובד אחר של הרשות דן בעניין שלו, יכול להגיש השגה לרשם ויש לו בעצם עוד הליך לפני הערעור לבית-המשפט.

<תמיר אפורי: רציתי לבקש הבהרה, על אילו סמכויות של הרשם הביטוי "הגורם המוסמך" מתייחס?

<תמיר אפורי: בסעיף הזה, מן הסתם, אין רשימה.

<תמיר אפורי: אני חושב שצריך להבהיר על אילו סמכויות זה חל.

<תמיר אפורי: יש סמכויות שהן שיפוטיות או מעין-שיפוטיות שלא נראה לי שהתכוונתם שהן יואצלו לגורם מוסמך.

<תמיר אפורי: אולי תסבירו את זה לטובת הפרוטוקול.

<נעמה דניאל: זה בתוך הנוסח.

<נעמה דניאל: הנוסח מתייחס לגורם המוסמך ולרשם.

<נעמה דניאל: כשמדובר על סמכויות שיפוטיות כתוב "הרשם", לא "הגורם המוסמך", ואז מכוח זה הגורם המוסמך לא יכול להפעיל את הסמכות הזאת, הוא פשוט לא מוסמך לזה.

<נעמה דניאל: הנוסח מבלבל.

<תמיר אפורי: המשמעות היא שסעיף שמקנה את האפשרות להסמיך או לאצול סמכות הוא סעיף כללי והוא מתייחס רק לאותם מקומות בחוק שבהם הוזכר הביטוי "גורם מוסמך", ובמקומות שהחוק איננו מזכיר את הביטוי "גורם מוסמך" שם אי אפשר להאציל את סמכותו?

<תמיר אפורי: אם אתם מתכוונים עכשיו לפתוח מחדש את הניסוחים ולהחליף את המונח "גורם מוסמך" במונח "רשם" אז תהיה לכם בעיה כי אז תצטרכו לעשות הבחנה, איפה אפשר לעשות אצילת סמכויות ואיפה לא.

<נעמה דניאל: אני חושבת שזה לא בעייתי כי היכן שכתוב "הרשם" היום זה מקומות שאי אפשר לאצול את הסמכות.

<אופיר אלון: לגבי פרסום ברשומות של הסמכה- - -

<איתי עצמון: שעכשיו אם הוועדה תקבל זה יהיה "אצילה".

<אופיר אלון: זה משהו שאנחנו מחויבים אליו?

<אופיר אלון: עכשיו צוער עושה איזו פעולה.

<אופיר אלון: אז צריך לפרסם?

<אופיר אלון: זה יחול על כל עובד חדש שנכנס לרשות?

<איתי עצמון: הנוסחים בחקיקה שאני מכיר כן מחייבים את הפרסום של האצילה.

<איתי עצמון: אני חושב שראוי שהציבור יידע מי הגורם שיפעיל את הסמכויות.

<איתי עצמון: מדובר על הרבה מאוד סמכויות שיש לרשם לפי החוק.

<איתי עצמון: אלה הנוסחים שאני מכיר.

<איתי עצמון: איך בדיוק ייערך הפרסום – זה כבר ייקבע במשרד המשפטים, שם מכינים חקיקת משנה.

איתן כבל: אני מקבל את עמדתך.

<איתי עצמון: לא מדובר על תפקיד מזכירותי או תפקיד מסייע.

<איתי עצמון: מדובר ממש על גורם שיקבל החלטה, למשל אם כן לרשום או לא לרשום.

<אופיר אלון: אני לא יודע.

<אופיר אלון: אנשים שולחים הודעות ל-WIPO.

<אופיר אלון: צריך לעבור פה על הסעיפים ולראות.

<אופיר אלון: לכאורה יכולה להיווצר בעיה.

איתן כבל: יכול להיות שאתם צריכים לבדוק ולהגיד בדיון הבא.

איתן כבל: אגיד לך למה.

איתן כבל: למישהו מואצלת סמכות לעשות פעולות שקובעות כך או כך או כך.

איתן כבל: צריך לדעת מי זה, אם זה הכלל.

איתן כבל: אם זה רק שֵם בכניסה לאיזה חדר אפרורי ואין לזה שום משמעות זה דבר אחר.

איתן כבל: בעולם של היום, כאשר בתי הבכורה התגייסה היא ידעה יותר מאשר הרמטכ"ל בתקופתי ידע על הצבא.

איתן כבל: אני לא אומר את זה בצחוק.

איתן כבל: בסוף אתה רוצה להגיע לאיזשהו מקום, אתה רוצה לדעת מה, מי, למה ואיך לפני שאתה מגיע, והעולם נהיה רק יותר מורכב, הוא לא נהיה יותר קל ופשוט, בכל תחום, בכל כלי.

איתן כבל: נראה שהכול יותר נגיש אבל הכול נהיה יותר מורכב.

איתן כבל: אני מסתכל, אדוני, מן המבט שלך אבל גם מהעיניים שלי כאזרח מן השורה, ולא לכולם יש סוללה של עורכי-דין, בוודאי אלה שיוצאים לדרך, שזה רוב האנשים.

<איתי עצמון: אם כך, הוועדה מקבלת את התיקון, כך שיובהר בסעיף שמדובר אכן על אצילת סמכות.

<איתי עצמון: אני מציע בכל זאת שתבחנו אם יש צורך בשינוי סעיפים אחרים בהצעת החוק כך שאם נידרש לפתוח אותם לדיון מחדש ניתן יהיה לעשות את זה.

איתן כבל: אני רוצה להצביע.

איתן כבל: יש לכם עוד אמירה או הסתייגות?

<נעמה דניאל: ההסתייגות של הגורמים המוסמכים במשרד, אבל זה להחלטת הוועדה, היא שנוצרת פה שונוּת בין מי שיש לו אפשרות להשיג בפני הרשם לבין מי שהרשם הוא זה שדן בעניינו מלכתחילה ואז אין לו אפשרות להשיג.

<איתי עצמון: אגב, לפחות להבנתי, אם אני חושב על המשמעות המשפטית של אצילה, גם אם לא היינו כותבים שום דבר לעניין ההשגה, ברגע שגורם אוצל סמכות הוא נשאר עדיין הגורם המוסמך ואם מתעוררת בעיה כלשהי לגבי הפעלת הסמכות אני מניח שהוא יכול לקבל החלטות בעצמו גם לגבי הנושא שהגורם שאֵצלוּ לו את הסמכות דן לגביו, כך או כך.

<איתי עצמון: אתם פשוט מסדירים את זה כאן במפורש, את הליך ההשגה.

<איתי עצמון: אני לא רואה בעייתיות גדולה בהקשר הזה.

<נעמה דניאל: אני לא יכולה לדבר בשם מי שעוסק אצלנו במשפט מנהלי וביקורת שיפוטית.

<נעמה דניאל: הזמנו אותם לדיון אבל הם לא יכלו להיות פה.

איתן כבל: אם זה לא היה מספיק חשוב, לא נעים לי להגיד – ככה החיים.

איתן כבל: הגדולים תמיד קובעים לעצמם מה יותר חשוב להם.

איתן כבל: אני מעלה להצבעה את סעיפים 92 ו-93.

<איתי עצמון: סעיף 92 יתוקן וייקבע בו – אני אומר את זה כרגע כנוסח ראשוני – כי "רשם העיצובים רשאי לאצול לעובד הרשות סמכות מסמכויותיו לפי חוק זה; הודעה על אצילה לפי סעיף זה תפורסם ברשומות".

<איתי עצמון: נבדוק אם אין צורך לחדד כאן שלא מדובר, כפי שציין עו"ד אפורי, על סמכויות מעין-שיפוטיות.

<איתי עצמון: את צודקת שזה ברור מן הנוסח אבל נבדוק אם יש צורך להבהיר את זה במפורש גם כאן.

<איתי עצמון: וסעיף 93 כפי שהוקרא.

איתן כבל: אני מצביע על שני הסעיפים.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיפים 92 ו-93 אושרו.

איתן כבל: יש הערות?

<תמיר אפורי: הערה קטנה, אם אפשר.

<תמיר אפורי: לדעתי צריך לשקול לכתוב שתצוין הדרך לערער או להשיג בגוף ההחלטה.

<תמיר אפורי: במשפט המנהלי מקובל שבהחלטות שנתונות להשגה או לערעור מוטלת חובה על הגורם המחליט לציין בגוף ההחלטה את הדרך, את המועד ובפני מי ניתן להשיג או לערער.

<ז'קלין ברכה: ממילא המשפט המנהלי חל על כל החלטה של גורם מוסמך.

<תמיר אפורי: תתפלאו, אבל יש והיו סביב זה ויכוחים במשך שנים רבות.

איתן כבל: רבותי, אם אתם רוצים להתווכח אחר-כך תעשו את זה ביניכם.

איתן כבל: אם תשתכנעו שצריך בכל זאת, אתם הרי רושמים את הדברים, ותביאו לנו תיקון – אשמח לעשות את זה.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 94 אושר.

<איתי עצמון: אני מציע שתצייני בפני הוועדה על אילו הליכים מדובר – מניתם כאן מספר סעיפים – ולמה נימנו דווקא אותם סעיפים.

<איתי עצמון: הנוסח שנכלל בהצעת החוק שעברה בקריאה הראשונה דיבר על "כל הליך".

<נעמה דניאל: נכון, כאן פשוט מנינו אותם.

<נעמה דניאל: אלה הליכים מעין-שיפוטיים.

<נעמה דניאל: סעיף 12(ב) עוסק בסכסוך בשאלה האם עיצוב הוא עיצוב שירות.

<נעמה דניאל: הסעיף הזה עוד לא אושר.

<נעמה דניאל: סעיף 24 עוסק בתיקון בקשה לרישום עיצוב ביוזמת המבקש.

<נעמה דניאל: סעיף 25 עוסק בחזרה מבקשה לרישום עיצוב.

<נעמה דניאל: סעיף 27 עוסק בחילוקי דעות בין מבקשים.

<נעמה דניאל: סעיף 36 עוסק בביטול ציון שמו של מעצב אחרי שהוא נרשם בפנקס.

<נעמה דניאל: סעיף 45 עוסק בהחזר תוקפו של עיצוב רשום שפקע בשל אי תשלום אגרה.

<נעמה דניאל: סעיפים 48 ו-49 עוסקים במחיקת רישום של עיצוב בפנקס לבקשת בעל העיצוב הרשום או לבקשת מי שאינו בעל העיצוב הרשום – ביטול, ביטול החזרתו, ביטול תיקון של פרט רשום לבקשת מי שאינו בעל העיצוב הרשום.

<ז'קלין ברכה: הערה לגבי סעיפים 24 ו-25.

<ז'קלין ברכה: מדובר בתיקונים שמבקש העיצוב יוזם במהלך הבחינה.

<ז'קלין ברכה: אני חושבת שלא מדובר בכלל בהליך בפני הרשם.

<איתי עצמון: אבל הוא רשאי לבקש מהגורם המוסמך.

<איתי עצמון: השאלה אם עצם הבקשה זה לא הליך.

<ז'קלין ברכה: זה הליך הבחינה מול הבוחן, לכן זה לא הליך בפני הרשם שצריך לפרסם עליו.

<ז'קלין ברכה: לדעתי צריך למחוק את סעיפים 24 ו-25.

<איתי עצמון: השאלה אם עכשיו, לאור השינוי שעשינו בסעיף 92 – מדובר כאן למשל בסעיף 24 רק על הגורם המוסמך.

<איתי עצמון: אבל בעצם הפרסום הוא על-ידי רשם העיצובים.

<איתי עצמון: הבנתי.

<ז'קלין ברכה: אני חושבת שמיותר להוסיף כאן את סעיפים 24 ו-25.

<ז'קלין ברכה: סעיף 27 זה באמת הסמכות של הרשם להכריע ולכן זה כן הליך.

<איתי עצמון: אני לא בטוח לגבי סעיף 24.

<איתי עצמון: יש כאן ממש בקשה והגורם המוסמך אמור לבחון את הבקשה.

<ז'קלין ברכה: זה במהלך הבחינה.

<ז'קלין ברכה: המבקש מבקש לתקן דבר מה בבקשתו לעיצוב ואז הגורם המוסמך צריך לבדוק האם התיקון הזה משנה לגמרי את העיצוב.

<איתי עצמון: אין רלוונטיוּת לצדדים אחרים?

<ז'קלין ברכה: לא בשלב זה.

<ז'קלין ברכה: זה בעצם חלק מהליך הבחינה.

<איתי עצמון: עכשיו הוגשה בקשה, היא פורסמה והמבקש רשאי לבקש תיקון של הבקשה, והגורם המוסמך אמור לבחון האם הבקשה הזו מוצדקת.

<איתי עצמון: האם להבנת

<איתי עצמון: כם אין רלוונטיוּת לפרסום, לתת פומבי לבקשה לתיקון ואין צדדים שיכולים להיפגע מן ההחלטה הזאת?

<ז'קלין ברכה: לא במובן של ההליך.

<אופיר אלון: אנחנו לא רוצים להפוך את תהליך הבחינה לתהליך אדברסרי.

<אופיר אלון: צריכה להיות בחינה ואחרי זה מי שיש לו השגות יכול להגיש אותן.

<ז'קלין ברכה: בשלב הבא אדם שיש לו טענה לעניין זה יוכל לבטל את הרישום.

איתן כבל: מה אתם רוצים למחוק?

<ז'קלין ברכה: את אזכור סעיפים 24 ו-25.

איתן כבל: יש הערות?

<יונתן דרורי: אני רוצה לשאול האם תשלום הוצאות סבירות, למשל אם זה הוצאות לקופת המדינה – יכול להיות הליך חד-צדדי בפני הרשם שבו אני לא מקבל את השגות הבוחן, אני מערער לרשם והרשם רוצה לפסוק הוצאות לקופת המדינה מאחר ויצרתי הליך שלם ומיותר.

<יונתן דרורי: האם "הוצאות סבירות" עולה בקנה אחד עם ההגדרה הזאת?

<ערן פרזנטי: מה זה "סבירות"?

<ערן פרזנטי: זה יותר מטריד.

<ערן פרזנטי: או שמשלמים את ההוצאות לפי בקשה מסודרת או שלפי שיקול דעתו, אבל המילה "סבירות" – זה נראה לי פתח לצרות.

<ז'קלין ברכה: זה נוסח שמופיע בחקיקה אחרת.

<ערן פרזנטי: זה לא מה שנהוג בהליכים היום.

<אליס מחליס אברמוביץ: זה בדיוק אותו נוסח מהרשם.

<ערן פרזנטי: בחוק הפטנטים יש את סעיף 162.

<ז'קלין ברכה: זה בדיוק אותו נוסח, סעיף 162(ב).

<ערן פרזנטי: אבל בפועל בהליכים אצל הרשם מגישים בקשה לפסיקת הוצאות ופוסקים.

<ז'קלין ברכה: זה שיקול דעת הרשם.

<ז'קלין ברכה: אם הוא פוסק הוצאות בסיום ההליך אז הוא פוסק הוצאות סבירות לפי שיקול דעתו, ואם הוא לא פוסק הוצאות אז אפשר להגיש בקשה לפסיקת הוצאות.

<ז'קלין ברכה: זה גם המצב היום.

<ערן פרזנטי: אני חושב שהמילה "סבירות" בקשר להוצאות היא דבר מאוד פלואידי.

<איתי עצמון: השאלה אם זה לא תיבה שמקובלת בחקיקה.

<יוסף מרקוביץ: אני רוצה להעיר גם לגבי ההערה הקודמת שנידונה לגבי סוגיית הפרסום הנדרש של ההסמכה וגם לגבי זה.

איתן כבל: אבל הסעיף ההוא אושר.

איתן כבל: עזוב, אנחנו כבר אישרנו.

איתן כבל: אני לא חוזר אחורה.

<יוסף מרקוביץ: אמרת שישקלו שוב, וזה רלוונטי גם לסעיף הזה.

<יוסף מרקוביץ: אני חושב שברירת המחדל צריכה להיות שהרשם יפרסם הודעה על כל הליך שיראה לנכון, לרבות הסעיפים האלה.

<יוסף מרקוביץ: יש סעיפים בחוק, למשל בריב בין שאירים, שלא מנינו אולי, או שמנינו רק את סעיף 36 ולא את סעיף 35, ובסוף הרשם נוהג לפרסם את כל החלטותיו, וטוב שכך, זה מצוין, למעט אם מצא סיבה אחרת.

<יוסף מרקוביץ: אנחנו צריכים לתת את שיקול הדעת.

<יוסף מרקוביץ: לעתים אנחנו נרבה בהליכים.

<יוסף מרקוביץ: אם לא תהיה האצלה או פרסום של הצו – אני מתחבר לסעיף הקודם – אז תהיה תביעה שהפעולה נעשתה בלי סמכות.

<יוסף מרקוביץ: הדברים עובדים כך מאז קום המדינה.

<איתי עצמון: סעיף האצילה הוא נושא אחד.

<איתי עצמון: לעניין פרסום ההליכים, אולי כדאי לשקול לתת סמכות שבשיקול דעת לרשם לפרסם הודעה על כל הליך, ולחייבו לפרסם הודעה לעניין הסעיפים האלה.

איתן כבל: מה אתם אומרים?

<ז'קלין ברכה: אין לנו התנגדות, כל עוד מוחקים את האזכור של סעיפים 24 ו-25.

איתן כבל: אני מצביע על סעיף 95 עם התוספות.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 95 אושר.

<איתי עצמון: שהוא רשאי לפרסם הודעה על כל הליך בפניו, או יכול להיות שגם בפני הגורם המוסמך.

<איתי עצמון: הוא רשאי לפרסם הודעה על כל הליך לפי החוק, בין אם התנהל בפניו ובין אם התנהל בפני הגורם המוסמך, אבל חובה עליו לפרסם הודעה על הליכים לפי הסעיפים שמניתם, למעט לפי סעיפים 24 ו-25 שמחקנו.

איתן כבל: סעיף 95 אושר עם התוספות והתיקונים.

<נעמה דניאל: הסעיף הזה עוסק בגביית עדות בפני הרשם.

<נעמה דניאל: זו הוראה שקיימת היום בפקודה בשינויים קטנים בסעיף 47 ובחוק הפטנטים בסעיף 163.

<יוסף מרקוביץ: אני חושב שהניסוח של סעיף קטן (א) צריך להשתנות.

<יוסף מרקוביץ: כלומר, להעלות את "אלא אם כן הורה הרשם אחרת" שיבוא אחרי "בכפוף להוראות לפי חוק זה".

<יוסף מרקוביץ: הסעיף הזה סובל שתי פרשנויות.

<יוסף מרקוביץ: פרשנות אחת, שלמעשה חייבת להינתן עדות בכתב ורק לעניין החקירה יש שיקול דעת לרשם לסטות ממנה.

<יוסף מרקוביץ: פרשנות שנייה היא שלרשם יש אפשרות לסטות מכל הסעיף.

<יוסף מרקוביץ: לכן לדעתי נכון לתקן שהחריג בשיקול הדעת יהיה מייד אחרי "בכפוף להוראות לפי חוק זה".

<תמיר אפורי: הוא צודק לחלוטין.

<תמיר אפורי: יש פה שני עניינים שונים.

<תמיר אפורי: אחד הוא שיקול הדעת מתי לא לאפשר חקירה נגדית, שלגביו אפשר לומר "מטעמים מיוחדים שיירשמו" וביטויים מצמצמים מן הסוג הזה.

<תמיר אפורי: אבל העניין של תצהיר בכתב, זה צריך להיות משהו גמיש יותר לרשם, הוא צריך לנהל את ההליך כפי שנראה לו וזה לא עניין של "נימוקים מיוחדים שיירשמו".

<תמיר אפורי: אם ייראה לו שצריך להפוך את הסדר ולהזמין מישהו, או לגבות עדות בעל-פה, אז כך יעשה.

איתן כבל: מה אתם אומרים?

איתן כבל: אם כבר עו"ד אפורי הסכים עם מישהו.

איתן כבל: ..

<איתי עצמון: אני רוצה להגיד הערה עקרונית לגבי הסעיף הזה וגם הסעיפים שיבואו אחריו.

<איתי עצמון: לפי הבדיקה שלנו, ואני רואה את זה עכשיו שוב, הסעיפים האלה הם פחות או יותר, אולי למעט שינויים מינוריים, העתקה של סעיפים מקבילים בחוק הפטנטים.

<איתי עצמון: השאלה האם נכון עכשיו לשנות את הנוסח כאן ולא לערוך שינויים בחוק הפטנטים.

<איתי עצמון: כרגע השינויים האלה לא עומדים על סדר היום.

<איתי עצמון: אנחנו מדברים על סעיף 163 לחוק הפטנטים, שמועתק כמעט מילה במילה: "בכפוף לכל הוראה שבחוק זה או בתקנות על פיו, תינתן העדות בפני הרשם בתצהיר שבכתב, והרשם יתיר לחקור את המצהיר חקירה שכנגד אם נתבקש לעשות כך ולא ראה טעם סביר שלא להרשות זאת.

<איתי עצמון: " גם סעיף קטן (ב) לאותו סעיף דומה, כמעט מילה במילה.

<יוסף מרקוביץ: נוכח ההבהרה הזאת זה מספק.

<יוסף מרקוביץ: אם ההבהרה היא שכולם רואים את זה בצורה כזאת, כלומר שהחריג ניתן לסעיף כולו, אז אין בעיה.

<נעמה דניאל: הטעמים המיוחדים מתייחסים לחקירה שכנגד.

<יוסף מרקוביץ: לפי הסעיף הזה הרשם מחויב לגבות עדות בתצהיר?

<נעמה דניאל: כן.

<איתי עצמון: אולי זה לא כל-כך ברור.

<נעמה דניאל: אני מסכימה שיכולות להיות פה שתי פרשנויות אפשריות לסעיף.

<נעמה דניאל: פשוט אם מסתכלים על הנוסח של חוק הפטנטים אז בעצם הטעם הסביר שלא להרשות זאת מתייחס לחקירה הנגדית.

<יוסף מרקוביץ: אני חושב שכמו בבית-משפט, הרשם צריך להיות רשאי לגבות גם עדויות בעל-פה.

<נעמה דניאל: אין לנו התנגדות להפוך את הסדר כפי שהציע עו"ד מרקוביץ.

<נעמה דניאל: זה משנה את הסעיף אבל זה מקובל עלינו.

איתן כבל: בסדר, אני מעלה להצבעה את סעיף 96, עם התוספת בסעיף קטן (א) והשינויים.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 96 אושר.

<נעמה דניאל: דיברנו קודם, כאשר חבר הכנסת כבל יצא, על הסמכות להאריך מועדים לעשיית פעולות שונות בפני הרשות.

<נעמה דניאל: יש כאן רק מספר פעולות שאי אפשר להאריך את המועד לעשייתן.

<נעמה דניאל: הן מתייחסות למועד הבקשה לעיון מחדש בסירוב לרישום במדגם – זה אמור לתת סופיות וודאות לגבי מה רשום ומה לא רשום בפנקס; מועדי תשלום האגרות, שיש להם מנגנון נפרד שקבוע בסעיפים המתאימים לגבי תקופות שניתן בהן עדיין לשלם את האגרות ומה קורה בהן; והחזרת תוקפו של עיצוב לתוקף לאחר אי-תשלום אגרה.

<נעמה דניאל: התקופות האלה אינן ניתנות להארכה.

<נעמה דניאל: בנוסף יש הוראות מיוחדות לעניין דין קדימה, שהוראות דומות להן קבועות בחוק הפטנטים.

<נעמה דניאל: חשוב להגיד שאם הבקשה הוגשה תוך כדי המועד אז אפשר להאריך.

<נעמה דניאל: אם היא הוגשה אחרי המועד אפשר עדיין להאריך אבל רק מטעמים מיוחדים שיירשמו, כי בעצם אנחנו לא רוצים למשוך את ההליך עד אין קץ.

<נעמה דניאל: זה מבטא בעצם איזשהו איזון.

<איתי עצמון: זה דוגמה לסעיף שאולי נצטרך לשנות את נוסחו לאור השינוי בסעיף 92.

<איתי עצמון: ברור שגם הרשם וגם הגורם המוסמך, לפי העניין, רשאים להאריך את התקופות, תלוי מי יפעיל את הסמכות.

<איתי עצמון: נכון?

<יונתן דרורי: חסר לי משהו.

<יונתן דרורי: הרשם לא יכול להיות מוסמך להאריך תקופה לפי אמנת פריז.

<יונתן דרורי: תוך חצי שנה מרגע שהוגשה בקשה במדינה זרה ניתן להגיש מכוח אותה בקשה את הבקשה בישראל.

<יונתן דרורי: לפי איך שזה כתוב עכשיו, אני שואל, האם משתמע שאתם יכולים להאריך את התקופה שנקבעה באמנת פריז?

<נעמה דניאל: אתה מדבר על דין הקדימה לפי אמנת פריז?

<נעמה דניאל: זה ההוראות לעניין סעיף 22 בעצם.

<איתי עצמון: בכפוף למה שאמרתי קודם לגבי בחינת הנוסח אפשר לאשר את הסעיף.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 97 נתקבל.

איתן כבל: סעיף 97 אושר.

<נעמה דניאל: היה סעיף קצת אחר בנוסח שפורסם בהצעת החוק.

<נעמה דניאל: בהצעת הייעוץ המשפטי של הוועדה התאמנו את זה לחקיקה קצת יותר מודרנית, שהרי עבר זמן רב בין התזכיר לבין הצעת החוק.

<נעמה דניאל: חשוב לציין שיש הוראות של שמירת סודיות אבל הרשות כן תוכל להשתמש במסמכים האלה לצורך בחינה, כלומר היא תוכל להשתמש בכל המסמכים שעומדים לרשותה כדי לקבוע אם עיצובים שהיא מקבלת לבחינה הם חדשים ובעלי אופי ייחודי.

<איתי עצמון: זה שימוש בסמכויות שלה לפי הוראות החוק ולכן הסעיף בנוסחו זה נותן מענה לצורך של הרשות.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 98 נתקבל.

איתן כבל: סעיף 98 אושר.

<איתי עצמון: אני מציע שתקראי ברצף את סעיף 99 ואת סעיף 100, כי סעיף 100 גם רלוונטי לעניין הפנקס.

<נעמה דניאל: אלה סעיפים שמטרתם לעודד את הנגשת המידע הממשלתי לציבור.

<נעמה דניאל: הוא יהיה פתוח באינטרנט וכל אחד יוכל לעיין בו ללא תשלום.

<איתי עצמון: למה התכוונתם כשכתבתם "הגנה סבירה"?

<נעמה דניאל: זה נוסח שמצוי בחוק הפטנטים, למיטב זיכרוני בסעיף 166א(ב).

<נעמה דניאל: בעצם אנחנו לא יכולים לתת הגנה חד-משמעית, אין דבר כזה.

<נעמה דניאל: צריך לעשות הגנה סבירה.

<נעמה דניאל: הנוסח הזה גובש ביחד עם אנשי מחשוב כדי להבטיח את המהימנות של המערכות אבל לא להטיל נטל גדול מדי שהרשות לא יכולה לעמוד בו.

<נעמה דניאל: אציין שהוספנו את סעיף 100(ב) המוצע.

<נעמה דניאל: יכול להיות שזה לא המקום המתאים לו.

איתן כבל: אני כבר אומר לך, בשים לב לדברים שאמר לי איתי עצמון, אם יהיו דברים שתרצו אתם להשיג עליהם ונשתכנע אז אעשה רביזיה, כדי שלא נתחיל בהתכתבויות.

איתן כבל: אנחנו רוצים להתקדם בעניין הזה.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיפים 99 ו-100 אושרו.

<נעמה דניאל: אציין שזה גם מה שהוחלט שלא יפורסם לפי סעיף קטן 100(ב).

<נעמה דניאל: מן הסתם הוא לא פורסם ולכן הסעיף הזה לא חל עליו.

<נעמה דניאל: אציין גם שבסעיף 109 יש סמכות לקבוע מועד אחר מן המועד האמור.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 101 נתקבל.

איתן כבל: סעיף 101 אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: אין.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 102 אושר.

<נעמה דניאל: שתי הערות קצרות.

<נעמה דניאל: בסעיף קטן (א), החלטה של רשם העיצובים היא החלטה גם של סגן הרשם ופוסק בקניין רוחני, שהיום שתיהן נשים.

<נעמה דניאל: בית-המשפט המוסמך שאנחנו מתייחסים אליו בסעיף קטן 103(ב) קבוע בסעיף 106, שכבר נגיע אליו.

איתן כבל: יש הערות לדברים הברורים?

<יוסף מרקוביץ: אולי נקודה אחת למחשבה.

<יוסף מרקוביץ: למעשה מצמצמים קצת את שיקול הדעת של הרשם, ואולי חבל.

<יוסף מרקוביץ: למעשה תקנות סדר הדין האזרחי מאפשרות גם לבית-משפט שנתן את פסק-הדין ליתן רשות ערעור.

<יוסף מרקוביץ: אולי צריך לחשוב להוסיף את זה בהחלטות עקרוניות של הרשות וכדומה, שהרשם יוכל להתיר רשות ערעור.

<יוסף מרקוביץ: פה צמצמתם את שיקול הדעת.

איתן כבל: תחשבו על זה לקראת הדיון הבא, תרשמו לפניכם.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 103 אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 104 אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 105 אושר.

<יונתן דרורי: למה יש טעם לתת סמכות רק לירושלים ותל-אביב?

<יונתן דרורי: זה משהו שהיה בתקופת המנדט.

<יונתן דרורי: אני לא רואה רציונל למנוע מבתי-המשפט המחוזיים בבאר-שבע או במקום אחר לדון.

<איתי עצמון: אולי יש מומחיות.

איתן כבל: כאשר קראתי את זה הבנתי שאולי יש מקומות מסוימים שהם מוכווני מטרה.

איתן כבל: זה לא עניין שאתה פוגש בכל יום בכל מקום, יש בזה גם סוג של התמחות.

איתן כבל: אני חושב שזה הטעם, כך אני רואה את זה.

<יוסף מרקוביץ: קצת נציגות לפריפריה, אולי לכרמיאל או לחיפה.

<יוסף מרקוביץ: אגב, השופט גינת, שהוא הוותיק בארץ, הוא דווקא בבית-המשפט המחוזי בחיפה.

איתן כבל: למרות כל מה שאתה אומר, אמנם אין לי בעיה עם זה- - -

<יונתן דרורי: יש טעם לזה בפטנטים.

<יונתן דרורי: במדגמים אני חושב שיש לזה פחות טעם.

<יונתן דרורי: בפטנטים יש מורכבות מאוד-מאוד גדולה.

איתן כבל: מה אתם אומרים?

<הווארד פולינר: לדעתנו, יכול להיות שזה היסטורית אבל, ראשית, ירושלים זה המקום הנכון כי כל עובדי המדינה, ובטח רשם הפטנטים, נמצאים בירושלים, ואילו בתל-אביב זה באופן היסטורי מכיוון שחלק גדול מן הפעילות והמומחיות נמצא שם.

<הווארד פולינר: התכלית פה היא למקד את המומחיות אצל שופטים מסוימים בבית-משפט מסוים ובאזורים מסוימים, זו המטרה פה.

<הווארד פולינר: אם קובעים כאן שזה יהיה בירושלים ובתל-אביב זה יעיל יותר.

<אופיר אלון: אני גר קרוב לנצרת.

<אופיר אלון: מבחינתי אפשר לקבוע את נצרת.

<אופיר אלון: ..

<יוסף מרקוביץ: גם בית-הדין הכלכלי עכשיו נשקלת אפשרות שיהיה בחיפה.

איתן כבל: לכן הוספנו את הסיפה, שאומרת שאם השר יראה לנכון ופתאום תהיה דרישה, יהיה פרוספריטי בצפון או בדרום ולכולם יהיו השגות על כל מיני עיצובים כאלה ואחרים אז אני מניח שיאפשרו גם שם.

איתן כבל: אני מבין את מה שאתם אומרים.

<יונתן דרורי: אין באמת מקצועיות.

<יונתן דרורי: זה פסקי-דין בודדים שמערערים עליהם פעם בשנה.

<יונתן דרורי: לא נוצרה מקצועיות בבית-משפט.

איתן כבל: אז קל וחומר.

איתן כבל: אם עד עכשיו היה לי עוד איזה ספק, עכשיו שכנעת אותי.

איתן כבל: זה לא ממקום של התמחות אלא ההתעסקות עם זה היא בתדירות לא כל-כך גבוהה, זה לא כמו ענייני גירושין או ענייני מסחר שבהם התדירות גבוהה.

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 106 אושר.

<נעמה דניאל: סעיף 107 קשור קצת לסעיף 74 שדיברנו עליו קודם.

<נעמה דניאל: הסעיף מפרט מה קורה כשיש הליכים מקבילים בפני הרשם ובפני בית-המשפט.

<נעמה דניאל: כשדיברנו על סעיף 74 אמרנו שנבדוק לגבי היכולת להגיש בקשה לביטול לבית-המשפט ונשיב תשובה לוועדה בדיון הבא.

איתן כבל: יש הערות או התייחסויות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 107 אושר, עם ההערה של נעמה דניאל.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 108 נתקבל.

איתן כבל: סעיף 108 אושר.

פרק י': אנחנו מבקשים להוסיף לפסקה הזאת גם התייחסות מפורשת לסעיף 18, שעוסק בהעברת בעלות של עיצובים.

פרק י': פשוט שכחתי לכתוב את זה בנוסח.

<איתי עצמון: מה התוספת שאת מבקשת?

<נעמה דניאל: להכניס התייחסות לסעיף 18(ב) שמחקנו מן הנוסח, שקבע כי "השר רשאי לקבוע סוגי מסמכים שיש לצרף לבקשה לצורך הוכחת העברת הזכויות או מתן הרישיון בעיצוב רשום או בעיצוב שלגביו הוגשה בקשה לרישום עיצוב".

<נעמה דניאל: אנחנו רוצים לכתוב במפורש שהשר יוכל לקבוע סוגי מסמכים שיש לצרף לבקשה לפי סעיף 18.

<איתי עצמון: אני מבקש להעיר הערה מהותית לעניין הסעיף.

<איתי עצמון: הסעיף הזה הוא סעיף מסמיך, שמסמיך את שר המשפטים להתקין תקנות בשורה של נושאים.

<איתי עצמון: התקנות לפי פסקה (5), לעניין אגרות – בכלל תקנות לעניין אגרות טעונות פיקוח פרלמנטרי.

<איתי עצמון: כאן כתוב במפורש שהן יהיו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

<איתי עצמון: אני מבקש לשאול אילו נושאים נוספים, להבנתך, צריך שיהיו טעונים אישור של הוועדה.

<איתי עצמון: אגיד את ההמלצה שלי.

<איתי עצמון: לדעתי רוב הנושאים נוגעים לסדרי דין, סדרי רישום, נושאים יותר טכניים שאני חושב שלא צריכים להגיע לאישור ועדת הכלכלה.

<איתי עצמון: סימן השאלה שלי הוא לעניין פסקה (7) שמסמיכה את השר לקבוע בתקנות הוראות לעניין הפרסום של מידע באתר הרשות.

איתן כבל: אנחנו תמיד דואגים שסעיף כזה יהיה באישור ועדת הכלכלה ואין סיבה שכאן נחרוג מן הכלל הזה.

איתן כבל: כל החקיקה שהובאה בפניי בשנתיים האחרונות בכל הנוגע לפרסום ועדת הכלכלה אישרה.

איתן כבל: זה הפך לעניין מהותי, השקיפות ואופן הפרסום.

איתן כבל: אנחנו רוצים שגם כאן זה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

<איתי עצמון: שאלה נוספת שאני רוצה להעלות כאן היא לעניין אופן הגשת ההשגה.

<איתי עצמון: מדובר על הוראות טכניות מאוד?

<איתי עצמון: כלומר, איך תוגש ההשגה בפועל?

<איתי עצמון: אלה ההוראות שאתם מבקשים לקבוע כאן?

<נעמה דניאל: נשקול לקבוע טופס או משהו כזה.

<נעמה דניאל: פשוט רצינו שתהיה גמישות.

<איתי עצמון: כלומר, אלה הוראות בעלות אופי יותר טכני.

<איתי עצמון: להבנתי לא נדרש כאן פיקוח פרלמנטרי.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 109, עם התוספות והשינויים שהתייחס אליהם איתי עצמון, אושר.

פרק י"א: סעיף 122 זה הוראות המעבר.

<איתי עצמון: יש לי הערה לעניין הזה, שנוגעת גם להוראות המעבר.

<נעמה דניאל: אתה רוצה לא לבטל את הפקודה?...

<איתי עצמון: אגיד כרגע מה הטריד אותי.

<איתי עצמון: הפקודה לפי הסעיף הזה תבוטל, אבל כאשר קוראים את סעיף 122 – אגב יש כאן איזו הוראה קצת מעגלית ונצטרך לפתור את המעגליות בנוסח – אבל ברמה המהותית יותר, יש כאן בעצם שני משטרים משפטיים שיחולו זה ליד זה:

<איתי עצמון: המשטר המשפטי הקודם לפי פקודת הפטנטים והמדגמים; וחוק העיצובים החדש, כאשר יכול להיות שפקודת הפטנטים והמדגמים, שכאן כתוב שהיא בטלה, תמשיך לחול, אם מעיינים בהוראות המעבר, אולי אף לתקופה של 15 שנים מיום שנכנס חוק העיצובים החדש לתוקף.

<יוסף מרקוביץ: היא תמשיך במשך 15 שנים, זה מה שיקרה.

<יוסף מרקוביץ: אנחנו נבקש להשהות את הדיון בסעיף הזה כי אחת ההצעות שלנו לפתרון הבעיה של "קליל", שלשמה אנחנו פה, היא לתקן את הפקודה הישנה.

<איתי עצמון: אנחנו בוחנים במקביל איך נכון לקבוע את התחולה הכפולה הזאת של שתי מערכות הדינים.

<איתי עצמון: כרגע ביקשתי לכתוב שהביטול יהיה בכפוף להוראות סעיף 122, כלומר להמשך התחולה של פקודת הפטנטים והמדגמים.

<איתי עצמון: לא מדובר על ביטול מוחלט.

<איתי עצמון: אני מציע בכל מקרה כרגע לא לאשר את סעיף 110.

איתן כבל: בסדר, אני מקבל את הבקשה.

<איתי עצמון: זה תיקון יותר טכני.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 111 נתקבל.

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: הסעיף אושר.

<איתי עצמון: אני מציע שאת התיקונים המהותיים תסבירי לוועדה.

<איתי עצמון: יש כאן גם תיקונים טכניים אבל התיקונים המהותיים חשובים.

<נעמה דניאל: התיקונים לסעיפים 143 ו-154 הם תיקונים טכניים.

<נעמה דניאל: פסקה (4), שמבטלת את סעיף קטן 182(ב), מבטלת קביעה שאין התיישנות על טענות הגנה.

<נעמה דניאל: זה דבר שדנו בו כאן במסגרת החוק הזה.

<נעמה דניאל: לפי מה שנמסר לנו מהגורמים המוסמכים במשרד אין צורך בקביעה פוזיטיבית שאין התיישנות על טענת הגנה כי זה פשוט לא מתיישן, לפי חוק ההתיישנות.

<נעמה דניאל: לגבי פסקה (5), שמוסיפה את סעיף 183א רבתי, זה גם דבר שדנו בעניין מקביל לו בוועדה לגבי עיצובים.

<נעמה דניאל: אלה הוראות שנועדו להתאים את חוק הפטנטים להסכם "טריפס" (TRIPS), לחדד את ההתאמה לסעיף 46 להסכם "טריפס".

<נעמה דניאל: אציין שלגבי פסקה 183א(א)(1), יש שם התייחסות לאופן שלא יגרום נזק לבעל הזכות בפטנט.

<נעמה דניאל: זה חל רק לגבי כל פעולה אחרת, לא להשמדת הנכסים שהופקו תוך כדי ההפרה.

<נעמה דניאל: נראה בשלב הנוסח אם צריך להפריד את זה.

<נעמה דניאל: סעיף 64ח(ה) עוסק בסעדים שנתונים לפי חוק הפטנטים בתקופת הארכת פטנט.

<נעמה דניאל: רצינו להתאים את זה ולהבהיר שגם הסעדים האלה נתונים בתקופת ההארכה.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: אנחנו מאשרים את סעיף 113, תיקון חוק הפטנטים.

<נעמה דניאל: אקרא כמה תיקונים שאנחנו עושים בהמשך לסעיף 46 להסכם "טריפס".

<נעמה דניאל: אותה הערה שאמרתי קודם לגבי פסקה 183א(א)(1) נכונה גם כאן.

<נעמה דניאל: יכול להיות שנצטרך לפצל בשלב הנוסח.

<נעמה דניאל: רק להבהיר, לפי חוק כינויי מקור וציונים גאוגרפיים כל הסעדים שנתונים לבעל כינוי מקור נתונים גם לבעל ציון גאוגרפי לפי סעיפים 21א ו-21ב, שזה בעצם התיקון בפסקה (1).

איתן כבל: יש הערות, התייחסויות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: הסעיף אושר.

<נעמה דניאל: שוב, ההערה לגבי סעיף 183א(א)(1) רלוונטית גם כאן.

<איתי עצמון: מה מסדיר החוק הזה?

<תמיר אפורי: אני כתבתי אותו אבל אף אחד לא השתמש בו מאז שנחקק ועד היום.

איתן כבל: יש הערות או התייחסויות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: הסעיף אושר.

<איתי עצמון: סעיף 113ג אושר כבר בדיון הקודם.

<נעמה דניאל: זאת הערה שעלתה במסגרת הדיון עם המכס.

<נעמה דניאל: היום מבקשים העתק מן הרישום, מן התעודה.

<איתי עצמון: כלומר כל אחד יוכל להפיק פלט?

<יונתן דרורי: רישום יכול להתעדכן.

<יונתן דרורי: תעודה היא קבועה.

<נעמה דניאל: תעודה היא מה שמבקש הסימן מקבל עם הרישום שלו.

איתן כבל: לא כל פעם ינפיקו לו תעודה שהוא יוכל לתלות אצלו בבית, זה מה שאני מבין.

<איתי עצמון: כלומר, רוצים שהרישום יהיה עדכני.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 113ד נתקבל.

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: סעיף 114 אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: בעד – 1

איתן כבל: הסעיף אושר.

<תמיר אפורי: במה עוסקת התוספת הזאת?

<אופיר אלון: אם יש שני משטרים והמונח "מדגם" לא יימחק, עכשיו כשאנחנו עושים את כל התיקונים האלה איך זה יהיה?

<אופיר אלון: הרי עדיין יהיו מדגמים.

<איתי עצמון: זו שאלה טובה.

<תמיר אפורי: פשוט זה משפיע על הגדרות של עבירות מקור.

<תמיר אפורי: אם זו הכוונה אז צריך להתייחס לכך.

<תמיר אפורי: זה לא תיקון טכני של החלפת ביטוי בביטוי.

<תמיר אפורי: זה השמטה מתוך משטר משפטי כלשהו באיסור הלבנת הון.

<תמיר אפורי: צריך שיסבירו.

<איתי עצמון: אולי נצטרך לקבוע הוראות מיוחדות לעניין הזה, אולי בהוראות התחולה והמעבר.

<תמיר אפורי: אם המונח היה שם ומהיום הוא לא שם, צריכה להיות לזה סיבה.

<תמיר אפורי: מצדנו רק שיהיה חוק טוב.

איתן כבל: אני מניח שבעניין הספציפי הזה אנשי משרד המשפטים לא קבעו לעצמם עמדה.

איתן כבל: הנחת העבודה שלי היא שהם באו בדברים עם המערכות שעוסקות בעניין.

<נעמה דניאל: פרט (16) בתוספת הראשונה עוסק בעבירות הקשורות להפרת זכויות יוצרים, פטנטים, מדגמים וסימני מסחר לפי חוק זכות יוצרים, חוק הפטנטים ופקודת הפטנטים והמדגמים.

<נעמה דניאל: מאחר ואין לנו עבירות פליליות ביקשנו למחוק את זה.

<נעמה דניאל: פקודת הפטנטים והמדגמים קובעת עבירות פליליות שונות ממה שמבוקש לקבוע עכשיו.

<איתי עצמון: זה תיקון שבכל מקרה אתם מבקשים.

<נעמה דניאל: אם יהיו עבירות פליליות יכול להיות שנדון בזה שוב.

איתן כבל: אז בכל זאת אני יכול להצביע על הסעיף.

<איתי עצמון: אפשר להצביע על הסעיף הזה אבל נצטרך לבחון את השאלה במסגרת הוראות התחולה והמעבר, אם יש צורך בהוראות מעבר לעניין זה.

איתן כבל: הצבעה

איתן כבל: סעיף 117 נתקבל.

איתן כבל: סעיף 117 אושר.

איתן כבל: שימו לב, נשארו לנו רק עוד 5 סעיפים.

<איתי עצמון: סעיפים גדולים.

איתן כבל: בסדר, למדתי איך החיים בנויים, יש לפעמים משפט שיכול להחזיק אותם ב"איפון" ויש מילים ללא הפסק שמאשרים בקלות.

<קריאה: מגיע עכשיו דיון גדול.

איתן כבל: לכן השארנו את הסוגיות העקרוניות לדיון הבא.

איתן כבל: אני מבקש מאוד, נעשה כל מאמץ לסיים הכול בדיון הבא.

איתן כבל: בתוכנו אני מציע שניפגש עם אנשי משרד המשפטים כדי שנראה בנקודות העקרוניות האלה איך אנחנו מגיעים לכאן כאשר אנו רואים את הדברים פלוס-מינוס הכי קרוב שאפשר.

איתן כבל: כאשר נבוא לפה אני מניח שיהיו השגות, הערות והארות או דברים שהוועדה תצטרך להחליט בהם.

איתן כבל: טוב שאני אוכל לכוון את הוועדה לכל מיני נקודות, בוודאי בנושא של "קליל" ונושא העובדים ונושאים כאלה ואחרים, זה יעזור לנו מאוד.

איתן כבל: כפי שאמרתי לכם, אני רוצה לסיים את החוק בכנס הזה ואין שום סיבה שזה יתארך יותר.

איתן כבל: אני מבקש מאנשי משרד המשפטים ורשם הפטנטים, תמקדו את הנקודות, אמרו את עמדתכם, שהדברים יהיו ברורים מאוד וחדים.

איתן כבל: אם יש עניינים שאתם יודעים שיש בהם בעיה תתמקדו בהם – הרי זה לא משהו שנולד ברגע זה – החל מן העניין של "קליל" שיודעים את הבעיה שלהם, ושלחתם לנו את המסמך, אמנם אורכו רק 2 עמודים אבל הוא צפוף מאוד.

איתן כבל: הוא מודפס באותיות נמלת סוכר, הנמלים קטנות האלה.

<תמיר אפורי: זה מסמך פנימי או שנוכל לקבל אותו?

איתן כבל: מסמך ליושב-ראש הוועדה, לא אליכם.

איתן כבל: גם לנו מותר להתכתב בינינו.

<תמיר אפורי: יש מחלוקת על כך.

<תמיר אפורי: חוק חופש המידע לא מתיר למשרד המשפטים ולוועדה להתכתב באופן שהוא חסוי מפני הציבור.

איתן כבל: כפי שאתה אומר גם מחשבה באוויר אני צריך שתדע להגיד אותה על-פי חוק חופש המידע.

איתן כבל: אנחנו מנהלים שיח בינינו ושיח לפעמים צריך להיות נקי מרעשים.

איתן כבל: זה כמו שלפני שבוע ביצעתי כאן מהלך – וזה הוכיח את עצמו בגדול – עם נהגי המוניות, אמרתי: חברים יקרים, אין לי בעיה, אם אתם רוצים תראו את זה, אפשרתי להם לראות את זה בפורטל בשידור ישיר.

איתן כבל: אבל כאן, לפעמים מותר לקבוע שיח פנימי.

<איתי עצמון: הכנסת היא הרשות הכי שקופה.

איתן כבל: הכנסת הכי שקופה, והוועדה כאן שקופה לגמרי.

איתן כבל: אנא עשו שיעורי בית, בבקשה.

איתן כבל: עשינו פה התקדמות מדהימה בחודשים האחרונים.

איתן כבל: תודה לכולם.

איתן כבל: זה עבודה משותפת.

איתן כבל: זה למשל חוק, ואני רוצה שנמשיך בכיוון הזה, שרואים שאנשים מבינים שהחוק הולך לעבור וכולם מנסים להתכנס ולתת את התרומה שלהם אל תוך החוק.

איתן כבל: אין לי ספק, הולך לצאת חוק "בונבוניירה".

איתן כבל: תודה רבה לכם.

איתן כבל: הישיבה נעולה.