הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 112, 2017-04-04 10:00

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי), התשע"ז-2017, מ/1127.

רחל עזריה: אנחנו נקרא לחוק הזה חוק להשקעות והלוואות המונים, כי אחת מהתובנות שלנו היא שאנחנו יושבים ומדברים בכל מיני מילים שהציבור לא מבין, דבר שמשפיע על ההתייחסות של הציבור.

רחל עזריה: אני מאוד שמחה שהתקבלה החלטה במשרד האוצר להתחיל להוביל את העניין הזה.

רחל עזריה: יש פה שני מהלכים חשובים.

רחל עזריה: דבר ראשון, כל מי שלא היה לו כסף בבנק עד 2008 לא חווה אירוע שבו הוא יכול היה להשקיע כסף ולקבל עליו תשואה בדרך סולידית.

רחל עזריה: פה אנחנו מייצרים את ההזדמנות הזאת.

רחל עזריה: הדבר השני, אנחנו מאפשרים לאנשים שצריכים הלוואות קטנות, לקבל הלוואות בריביות נמוכות.

רחל עזריה: אנחנו יודעים שהגידול העצום בהשקעות הגיע אחרי 2008, כשאנשים הוציאו את הכסף מהבנק והלכו לקנות דירות.

רחל עזריה: זאת הייתה הדרך הכי הגיונית להשתמש בכסף שהיה בבנק.

רחל עזריה: לדור הצעיר לא הייתה הזדמנות להשתמש בהון הקטן שלו, לצבור ממנו הון גדול יותר כדי להגיע להון הראשוני לרכישת דירה.

רחל עזריה: החוק הזה מצטרף לכל העניין של הכלכלות השיתופיות.

רחל עזריה: אנחנו יודעים שהסדר הישן קצת משתנה.

רחל עזריה: אני עוסקת הרבה בנושא של הפער הבין דורי.

רחל עזריה: יש פה הזדמנות לחקיקה מאוד משמעותית בנושא הזה.

רחל עזריה: יש לאנשים נכסים שהם לא בשימוש.

רחל עזריה: מצד שני, יש אנשים אחרים שצריכים את אותם נכסים, או את אותן אפשרויות.

רחל עזריה: אנחנו מייצרים גישור שלא דרך המתווכים שהיו בעבר.

רחל עזריה: אני שמחה שאנחנו אחת המדינות שמצטרפות לאיזו שהיא תנופה שמתרחשת במרחב הגלובאלי בנושא הזה.

רחל עזריה: האסדרה הזאת מאוד חשובה, היא מהווה הזדמנות משמעותית.

רחל עזריה: אנחנו נתחיל בהצגת החוק.

<דורית סלינגר: כמו שהיושבת ראש ציינה, אנחנו מדברים על מערכות לתיווך בין כספים שמלווים לכספים שלווים.

<דורית סלינגר: המערכת הזאת היא תוצר של התפתחות טכנולוגיה קיימת.

<דורית סלינגר: מדובר על מערכת חדשה יחסית בעולם.

<דורית סלינגר: היא מתווכת בין אנשים שיש להם מקורות שהם מעוניינים להשקיע על מנת לקבל תשואה, לבין לווים שצריכים ומעוניינים ללוות.

<דורית סלינגר: היא מערכת סגורה.

<דורית סלינגר: היא סגורה במובן הזה שהכסף מגיע מהמלווה לתוך המערכת, מופץ או מפוזר ללווים שונים, כאשר הכסף מן הלווים חוזר ישירות לחשבון של המלווה עצמו.

<דורית סלינגר: יש מערכת אחת שמנהלת חשבונות בנאמנות עבור המלווים שאת כספם היא מלווה.

<דורית סלינגר: מה המערכת הזאת עושה?

<דורית סלינגר: היא לא נושאת בסיכון אשראי, היא רק מתווכת.

<דורית סלינגר: היא מתווכת בין מקור מימון לצרכי מימון.

<דורית סלינגר: המערכת הזאת אינה נושאת בסיכוני אשראי.

<דורית סלינגר: זה מאפשר לעשות דברים כאלה ואחרים.

<דורית סלינגר: מה היא כן עושה?

<דורית סלינגר: היא מגייסת את הכספים האלה מתוך הפרטים שרוצים להלוות.

<דורית סלינגר: היא עוזרת להעריך את סיכוני האשראי שיש בלווים הספציפיים שמבקשים את הכסף הזה.

<דורית סלינגר: היא יודעת להגדיר סיכוני אשראי ברמות שונות, להציע סיכוני אשראי ברמות שונות למלווים.

<דורית סלינגר: היא יכולה לקבוע באיזו רמת סיכון אשראי ניתן להלוות - גבוהה, בינונית, נמוכה.

<דורית סלינגר: היא מתפעלת את המערכת.

<דורית סלינגר: מה זאת אומרת "מתפעלת את המערכת"?

<דורית סלינגר: ברגע שהיא נתנה את ההלוואה, היא דואגת להחזר ההלוואה החודשי או התקופתי לטובת אותו פרט שהלווה את הכסף לתוך המערכת הזאת.

<דורית סלינגר: אם יש כשלים בהחזר של הכסף, היא עושה את ההחזר של החוב הבעייתי באמצעים סבירים.

<דורית סלינגר: אנחנו בונים פה מערכות מפוקחות שפועלות בצורה עסקית לטובת המלווה והלווה.

<דורית סלינגר: הן לא משתמשות באמצעים לא חוקיים לגבייה ולתפעול.

<דורית סלינגר: הכללים שאנחנו משיתים על המערכת הזאת הם, בין היתר, לתת גילוי נאות למלווה, הם לא לדחוף אשראי.

<דורית סלינגר: המערכת בנויה על מודלים שונים של הערכת סיכונים, פיזור סיכונים.

<דורית סלינגר: החלק הטכנולוגי במערכות האלו מאוד מפותח.

<דורית סלינגר: החיתום נעשה היום באמצעות הרשת.

<דורית סלינגר: יש מידע שקיים ברשת עצמה לטובת הערכת הסיכונים של הלווה.

<דורית סלינגר: אני מעריכה שכאשר יקום מאגר נתוני אשראי של בנק ישראל, אפשר יהיה להשתמש גם בנתונים מתוך מאגר האשראי.

<דורית סלינגר: יש כלים מספיקים בכדי לעבוד במערכת כזאת שמתווכת בין מלווה ללווה.

<דורית סלינגר: מה מאפשר לה להיות מערכת מתווכת?

<דורית סלינגר: אין לה מקורות משלה, אין לה עלות מימון משלה, היא גוזרת איזו שהיא עמלת תיווך מן הלווה והמלווה.

<דורית סלינגר: היא עושה שידוך בין המקורות לשימושים.

<דורית סלינגר: היא מאפשרת למלווה לקבל תשואה יותר גבוהה ממה שהוא היה מקבל מפיקדון בבנק.

<דורית סלינגר: הסיכון שלו יותר גבוה מפיקדון בבנק, כי בפיקדון בבנק הסיכון נגזר מהסיכון של הבנק, פה הוא נגזר מתיק ההלוואות שהוא ייתן.

<דורית סלינגר: המחירים ללווה עצמו צריכים להיות תחרותיים למערכת הבנקאית, לפעמים גם זולים יותר.

<דורית סלינגר: זאת מערכת התיווך בין מלווים ללווים.

<דורית סלינגר: מדובר פה בהתפתחות של השנים האחרונות.

<דורית סלינגר: זה התחיל מכך שאנשים שרצו לממן הוצאת תקליטים, הוצאת ספרים, הוצאות של מוצרים שונים, פנו לציבור, ביקשו מימון כנגד המצאת המוצר עצמו.

<דורית סלינגר: עם השנים זה התפתח.

<דורית סלינגר: זה קיים במדינות המפותחות, אבל לא רק.

<דורית סלינגר: אני חושבת שיש כמעל אלף פלטפורמות כאלו בעולם.

<דורית סלינגר: סך כל המימון שהן נתנו הוא 34 מיליארד דולר.

<דורית סלינגר: מדובר בהיקפים לא מאוד גדולים מול מערכת האשראי הקונבנציונאלית במדינות האלו, אבל בהחלט מדובר במגמת צמיחה מאוד גבוהה.

<דורית סלינגר: אני חושבת שבצרפת ובגרמניה מדובר באחוזים בודדים.

<דורית סלינגר: בשאר המדינות זה פחות מאחוז.

<דורית סלינגר: כל המערכת הזאת בצמיחה גדולה.

<דורית סלינגר: המערכות האלו מפוקחות.

<דורית סלינגר: אני חושבת שמאוד משמח שאת הפיקוח שאנחנו נותנים על מערכות מימון חוץ בנקאיות אנחנו מרחיבים גם לנושא הזה של P2P.

<דורית סלינגר: למה נוצר הצורך בחוק המוצע?

<דורית סלינגר: אנחנו רוצים להסדיר את הרגולציה לטווח הארוך בשוק המימון החוץ בנקאי.

<דורית סלינגר: אנחנו מצטרפים למדינות מפותחות שמפקחות על מערכות כאלו.

<דורית סלינגר: אנחנו לוקחים את הפיקוח שלנו, את צורת העבודה שלנו מהמערכות הפיננסיות.

<דורית סלינגר: אנחנו רוצים להכשיר אותן לסטנדרטים הבינלאומיים.

<דורית סלינגר: אנחנו רוצים להגן על מי שמלווה כסף ומי שלווה כסף.

<דורית סלינגר: הפיקוח הזה נועד לתת מענה למלווה וללווה, אם במידע, בשקיפות, בצורת התנהלות.

<דורית סלינגר: אנחנו רוצים שלווים ומלווים ירגישו אמון במערכות האלו.

<דורית סלינגר: המערכת הבנקאית היא התשתית לכל החוקים שאנחנו מעבירים לאחרונה.

<דורית סלינגר: המערכת הבנקאית, כדי שהיא תרגיש נוח בכל הדרישות שיש ממנה, צריכה להיות מפוקחת.

<דורית סלינגר: אנחנו לא רוצים שהדרישות האלו יחסמו את התפתחות הפלטפורמות האלו.

<דורית סלינגר: הפעלת המערכת של תיווך באשראי מחייבת קבלת רישיון.

<דורית סלינגר: אנחנו נערכים למתן רישיון למערכות.

<דורית סלינגר: אנחנו מדברים על אשראי ליחידים בלבד.

<דורית סלינגר: דרישות ההון הן נמוכות, הן עד צבר אשראי של 25 מיליוני ש"ח.

<דורית סלינגר: הכספים מנוהלים בנאמנות לטובת המלווים.

<דורית סלינגר: יש התנהלות הוגנת ללווים עצמם.

<דורית סלינגר: המערכות האלו יעסקו רק במתן מימון בפלטפורמה הזאת.

<דורית סלינגר: אנחנו לא נאפשר לגוף גם לתת מימון בעצמו וגם להיות במערכת P2P, זאת כדי שלא תהיה אפליה.

<דורית סלינגר: זה איסור חד חד-ערכי, אלא אם כן המפקח השתכנע שיש פעילות מסוימת שמצדיקה את האפשרות לפלטפורמה לעבוד גם במתן אשראי.

<דורית סלינגר: מתי הוא ישתכנע?

<דורית סלינגר: כשהוא יתרשם שלא יכול להיות ניגוד עניינים, שיש גילוי נאות ללווים עצמם, שהתנאים של פרט אחד שייכנס לפלטפורמה הם אותם התנאים של פרט ב' שייכנס שבוע אחריו או יום אחריו.

<דורית סלינגר: אנחנו שומרים על הפרטיות של הלווים עצמם.

<דורית סלינגר: הפלטפורמה תגלה באופן מלא את כלל העלויות שהלווה יצטרך לשלם מעבר לעלות ההלוואה עצמה.

<דורית סלינגר: הפלטפורמות האלו ישמשו גם לפעילות של גופים חברתיים, למימון שיינתן ללא ריבית לטובת פרויקטים חברתיים כאלה ואחרים.

<דורית סלינגר: אנחנו נבצע בחוק הלוואות חוץ בנקאיות התאמות גם לפלטפורמות האלו.

<דורית סלינגר: הפעילות הזאת היא פעילות מתקדמת מאוד בתחום המימון החוץ בנקאי, היא משתלבת עם המגמה של משרד האוצר של לבוא ולפקח על המערכות שיפעלו, זאת מתוך כוונה שאותו פיקוח ייתן ביטחון ללווים, למלווים.

<דורית סלינגר: לפלטפורמות עצמן תהיה אפשרות לקחת את נתח השוק הרלוונטי להן, כל זאת תוך שמירה על היציבות של המערכת הפיננסית.

<ברוך לוברט: מה שאנחנו מביאים בפניכם זה תיקון בחוק הפיקוח על שירותים מוסדרים, בעצם הוספה של פרק שמתייחס לאותן פלטפורמות P2P.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על הצעת חוק של שר האוצר.

<ברוך לוברט: על ההצעה עבד צוות בראשות היועץ המשפטי לשעבר של משרד האוצר.

<ברוך לוברט: בצוות הזה היו שותפים הרבה מאוד גופים ממשלתיים: משרד האוצר, רשות שוק ההון, הגבלים עסקיים, בנק ישראל, משרד המשפטים, הרשות לאיסור הלבנת הון, רשות המיסים ורשות ניירות ערך.

<ברוך לוברט: יש פה עבודה ממשלתית מאוד מקיפה.

<ברוך לוברט: התוצר שלה מובא בפניכם.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, כאשר הדגשים של הפיקוח הם, בין היתר, הגנת הצרכן, זאת אומרת, הגנה על הלווים נוטלי ההלוואות, וגם תחרותיות.

<ברוך לוברט: מדובר בשני היבטים מאוד חשובים.

<ברוך לוברט: אמנם כתבנו אותם בחוק עוד בתחילתו, אבל הם חלים גם על הפרק הזה הנוסף.

<ברוך לוברט: יש היבטים של יציבות משקי הבית והמערכת הפיננסית, היבטים של מלחמה בפשיעה ומניעת הלבנת הון.

<ברוך לוברט: שני הדגשים העיקריים זה הנושא של הגנת הצרכן והתחרות בשוק האשראי.

<ברוך לוברט: לגבי ה-P2P יש לנו שתי אבחנות משמעותיות.

<ברוך לוברט: במערכות האלו אין סיכון אשראי, הן רק מערכות מתווכות.

<ברוך לוברט: אין לנו פה רק את הלווים, את אלה שלוקחים את ההלוואה, יש לנו גם את המלווים.

<ברוך לוברט: הפלטפורמה היא סוג של מתווך בין שני הצדדים.

<ברוך לוברט: אנחנו דואגים בפרק הזה, בניגוד לפרקים האחרים, לא רק לנוטלי הלוואות, גם למשקיעים.

<ברוך לוברט: אנחנו נותנים התייחסות ספציפית למערכת חברתית של תיווך באשראי.

<ברוך לוברט: זאת פלטפורמה שהנושא שלה הוא תיווך בין משקיעים שמעוניינים להקצות את הכסף הזה למטרה ספציפית, לבין לווים שנדרשים לקבל אשראי לשם ההגשמה של אותה מטרה.

<ברוך לוברט: הפלטפורמות החברתיות האלו זכאיות למספר הקלות, למשל חריגה מעיקרון השמירה על האנונימיות בין המלווים ללווים, פטור מהחובה לקבוע מודל להערכת סקרי פירעון.

<ברוך לוברט: על מנת שהמערכת תיחשב כמערכת חברתית לתיווך באשראי, היא צריכה לעמוד בשני קריטריונים.

<ברוך לוברט: אחד, תיווך באשראי שאינו נושא ריבית, ושניים, הגבלת סכום האשראי ל-100 אלף שקלים בשנה שניתן באמצעות הפלטפורמה החברתית הזאת לתת ללווה.

<רן קיויתי: אנחנו תומכים בחוק, אנחנו חושבים שהוא חוק חשוב מאוד.

<רן קיויתי: מדובר בחוק שמטפל בעסקים שלא מקבלים מספיק אשראי.

<רן קיויתי: אמנם במערכת הבנקאית אנחנו רואים שיפור בשנים האחרונות, אבל אין בכלל אשראי חוץ בנקאי לעסקים קטנים.

<רן קיויתי: אנחנו חושבים שהפלטפורמה הזאת תוכל לתת פתרון לאשראי לעסקים קטנים, לצמיחה של עסקים חדשים ועסקים קטנים.

<רן קיויתי: אנחנו חושבים שמאוד חשוב לקדם אותה.

<רן קיויתי: אחד הדברים שלנו מפריע פה זה שיש סוג של אפליה בין מישהו שהקים חברה, נחשב כפרטי ויוכל לקבל הלוואה, לבין מישהו שהחליט להקים את זה כחברה, נחשב כחברה אבל לא יוכל לקבל הלוואה.

<רן קיויתי: צריך לפתוח את זה עד היקף הלוואה של מיליון שקל לגופים שהם עסקים קטנים.

<תמר ולדמן: הרשות מברכת על הנושא, היא הייתה שותפה לכל הליך החקיקה.

<תמר ולדמן: חשוב להדגיש שיש גם סיכוני הלבנת הון בתחום הזה.

<תמר ולדמן: החשש הוא מניצול לרעה של הפלטפורמה על מנת להעביר כספים מגורם אחד לגורם שני.

<תמר ולדמן: במהלך החקיקה היה לנו מאוד חשוב הנושא של האנונימיות, כדי לא לאפשר העברת כספים בין גופים שיוכלו לתאם זאת מראש.

<תמר ולדמן: נפגשנו עם הגורמים שעוסקים בפעילות החברתית.

<תמר ולדמן: דיברנו איתם על מנת כן לנסות להגיע לפשרה בנושא הזה.

<שרה קנדלר: יש עוד אסדרה שתגיע לוועדת כספים, וזה בנושא של P2P לתאגידים.

<שרה קנדלר: זה נמצא תחת חוק רשות ניירות ערך.

רחל עזריה: איפה זה עומד?

<שרה קנדלר: הפרק הראשון של מימון המונים אושר בוועדת כספים לפני כשבועיים, הפרק השני של ה-P2P אמור להגיע בפגרה.

<אריאל גנוט: סעיף 44 קובע איסור התניית שירות בשירות לגוף פיננסי מפוקח.

<אריאל גנוט: אם ההתניה היא התניה סבירה בין שני השירותים, אזי יהיה מותר לגוף פיננסי לקשור בין שירותים.

<אריאל גנוט: אנחנו מבקשים שנותן שירותים פיננסיים ידווח לממונה על מדיניות עסקית שיקבע לעניין התניית מתן שירות בקניית שירות אחר.

<אריאל גנוט: הרגולטור יוכל להגיד אם ההתניה הזאת סבירה או לא סבירה.

<אייל אלחיאני: אנחנו מאוד מברכים על החוק הזה, על כל המהלך שהיה כאן.

<אייל אלחיאני: אנחנו חושבים שזאת הזדמנות פז לשינוי של חקיקה באזור מאוד מאוד מתקדם.

<אייל אלחיאני: זה קרה בהרבה מאוד מקומות בעולם.

<אייל אלחיאני: יש מגמה עולמית לתמרץ את הפלטפורמות האלו.

<אייל אלחיאני: זו הפעם הראשונה שטכנולוגיה מגיעה לעשות שינוי.

<אייל אלחיאני: כמו שההיסטוריה מוכיחה, זאת הדרך היחידה לעשות שינוי תשתיתי.

<אייל אלחיאני: יש כאן גם חשיבה חברתית.

<אייל אלחיאני: אמנם לא חשיבת חברתית למתן הלוואות ב-0 אחוז ריבית, אבל תפישה חברתית כחלק מהכלכלה השיתופית של שקיפות מלאה, תוך שמירה על הפרטיות של האנשים.

<אייל אלחיאני: פעם ראשונה שיש מערכת שהיא לא בניגוד עניינים בין הגוף שנותן את האשראי לצרכנים שלו.

<אייל אלחיאני: זו אפשרות לייצר שינוי משמעותי בכספים מוסדיים שיגיעו לקהל הרחב באמצעות פלטפורמות שיהיו תחת אותו רגולטור.

<אייל אלחיאני: אני חושב שנבחר הרגולטור הכי מתאים לתחום הזה.

<אייל אלחיאני: יש עדיין כמה כשלים בהצעה שמונחת כרגע על השולחן, הם בעיקר בתחום התחרות, אבל סך הכל אנחנו מדברים על מערכת שבהחלט מייצרת תחרות.

<אייל אלחיאני: אנחנו מברכים עליה מאוד.

עיסאווי פריג': מה היקף נותני האשראי הצרכני ליחידים בישראל?

<אייל אלחיאני: אנחנו מדברים על היקף של כמה מאות מיליונים.

<אייל אלחיאני: כמו שנאמר כאן, זה קיים כבר כמעט 10 שנים בהרבה מאוד מקומות בעולם.

<אייל אלחיאני: יש היום כמעט בכל מדינה.

<אייל אלחיאני: במדינות נאורות יש חקיקה.

<אייל אלחיאני: מדובר על היקף שעשוי להגיע לסדר גודל של עד 25% מהיקף האשראי החוץ בנקאי למשקי הבית ולעסקים קטנים באמצעות הפלטפורמות האלו.

<אייל אלחיאני: זו בשורה אמיתית.

<אייל אלחיאני: תמיד אסדרה יצרה תמריץ מאוד חשוב.

רחל עזריה: אנחנו יודעים שאם שתהיה אסדרה, זה יאפשר ליותר אנשים להיכנס לתחום.

עיסאווי פריג': אני מבקש ניתוח תיק האשראי הצרכני ליחידים בארץ, לאן אנחנו רוצים שזה יגיע בהשוואה למודלים אחרים בארצות הברית ובבריטניה.

רחל עזריה: אנחנו נבקש לדיון הבא איזה שהוא ניתוח של תיק השקעות בארצות הברית ובבריטניה.

<גל אביב: אנחנו מאוד מברכים על האסדרה.

<גל אביב: בדומה מאוד למה שקורה בכל שאר העולם, היכולת של הפלטפורמות לגדול באופן משמעותי היא על ידי העמדת כספים על ידי עצמן.

<גל אביב: ראינו שהדבר הזה איפשר את הגידול המהיר מאוד של הפלטפורמות בארצות הברית, באנגליה ובמקומות אחרים בעולם.

<גל אביב: זה משהו שמאוד חשוב לנו, נשמח לדון בו.

<גל אביב: החקיקה הזאת באה לייצר אסדרה, לעשות הרבה סדר בתחום מאוד חשוב.

<גל אביב: אבן היסוד הכי חשובה פה היא לא שוויונית.

<גל אביב: יש היום חקיקה נפרדת לעניין גובה הריבית בין מערכת הבנקאית לבין כל נותני האשראי האחרים.

<גל אביב: על הבנקים לא קיימת שום מגבלת ריבית, רק מה שהמפקח קובע.

<גל אביב: זה גורם לכך שגובה האשראי מאוד יקר.

<גל אביב: על הפלטפורמות ועל גופי האשראי החוץ בנקאיים קיימת המגבלה.

<גל אביב: מכיוון שלא קיים היום חינוך פיננסי בישראל והאנשים שבסוף לוקחים את האשראי לא באמת יודעים כמה הם משלמים, זה מאפשר כלים הרבה יותר חזקים מבחינת אפשרויות השיווק לבנקים ולחברות כרטיסי האשראי.

<גל אביב: זה משהו שנשמח שיהיה מאוזן.

<גל אביב: אנחנו נרצה שאותו גובה ריבית שיהיה כלפי הבנקים וחברות כרטיסי האשראי יהיה גם כלפי הפלטפורמות, שלא ייעשה איפה ואיפה.

רועי פולקמן: מה הכוונה בהגבלת ריבית?

<דורית סלינגר: ריבית הוגנת.

<דורית סלינגר: אנחנו בהליכים שמדברים גם על בנקים.

רועי פולקמן: זה קבוע?

<דורית סלינגר: זה עכשיו בהצעת חוק.

רועי פולקמן: אין הגבלה היום.

<דורית סלינגר: יש הגבלה על הגורמים החוץ בנקאיים, לא על הבנקים.

עיסאווי פריג': על הגופים החוץ בנקאיים יש מגבלת ריבית, על הגופים הבנקאיים אין מגבלת ריבית.

<דורית סלינגר: אנחנו בתהליכי עבודה לתיקון הדבר הזה.

<ברוך לוברט: יש הצעת חוק ממשלתית שמונחת בוועדת חוקה.

<ברוך לוברט: מדובר על חוק הלוואות חוץ בנקאיות.

<ברוך לוברט: הוא יהפוך להיות חוק אשראי הוגן.

<ברוך לוברט: כרגע המגבלה חלה על החוץ בנקאיים.

<ברוך לוברט: התיקון מציע להחיל את זה באופן רוחבי על כל הגופים הפיננסיים.

<גל אביב: התיקון הזה רץ כבר כמה שנים בוועדה, הוא לא הולך לשום מקום.

<גל אביב: מגבלת הריבית על הפלטפורמות היא ריבית שקלית של כ-7.5%.

<גל אביב: הבנקים וחברות כרטיסי האשראי נותנים אשראי בריבית דו-ספרתית.

<גל אביב: ההפרש הזה מייצר למערכת הבנקאית כלים הרבה יותר חזקים מבחינת השיווק כדי להגיע ללקוחות.

<גל אביב: מכיוון שלא קיים שוק חינוך פיננסי בישראל, נוצר מצב שהמערכת הבנקאית מפרסמת כאילו היא נותנת הלוואות מאוד מאוד אטרקטיביות, רק דה-פקטו המחירים הם מאוד מאוד גבוהים.

רחל עזריה: האם אחת מהמטרות של המערכת הזאת היא לא לצמצם את הפער בין הריביות?

<גל אביב: כן, אבל כרגע לא קיימת שום מגבלת ריבית.

רחל עזריה: זה לא חלק מהצעת החוק הזאת.

<גל אביב: אם לא יהיה שוויון זכויות בנושא הזה, יהיה מאוד קשה לפלטפורמות להתפתח.

<גל אביב: היכולת שלנו לפנות לקהל לקוחות הוא לפי גובה הריבית.

<גל אביב: בצד השני יש לי מלווים שמעמידים כספים.

<גל אביב: אם אני רואה שאחוז הסיכון מתקרב לגובה הריבית, אני לא יכול להעמיד אשראי לאותם אנשים ספציפיים.

<גל אביב: יוצא שבגלל גובה הריבית, שהיום מוגבלת ל-7.5%, ל-70% מהאוכלוסייה בישראל אנחנו לא יכולים להעמיד אשראי.

<דורית סלינגר: אנחנו מודעים לנושא הזה.

עיסאווי פריג': אולי תרחיבי בנושא הזה.

<דורית סלינגר: זו הריבית המקסימאלית שאפשר לגבות על הלוואות לצרכנים.

<דורית סלינגר: יש תקרה.

<דורית סלינגר: התקרה היא 2.5 כפול הריבית הקיימת.

<דורית סלינגר: הריבית הקיימת נמוכה.

<דורית סלינגר: ה-2.5 קובע רמת ריבית של 7.5%.

רחל עזריה: זה משהו שיכול להיות בחוק הזה?

<דורית סלינגר: לא, זה בחוק אחר.

<דורית סלינגר: צריך לתת על זה את הדעת לא בחוק הזה, כי זה קובע את הסייג למי אתה יכול לתת מימון.

<דורית סלינגר: ככל שהריבית יותר צפופה, היכולת לפנות לאוכלוסייה שאולי צריכה את המימון הזה מתאיינת.

<גל אביב: אם המפקח על הבנקים הוא זה שקובע את מגבלת הריבית עבור הבנקים וחברות כרטיסי האשראי, ראוי - -

רחל עזריה: זה חשוב, זה מעניין, אבל זה לא נוגע לחוק הזה.

רחל עזריה: טוב שהעלית את הקושי המובנה שנמצא במערכת.

רחל עזריה: נשים את זה כתזכורת.

רחל עזריה: אני חושבת שזו הערה חשובה, היא תובא בסדר שני.

<אלעד וידר: ברכות על הרגולציה.

<אלעד וידר: הערכה רבה לכל הצוותים ממשרדי הממשלה שעוסקים בעניין שנמצא בקו הקדמי של החדשנות העולמית בתחום הפיננסי.

<אלעד וידר: ראינו שיש שינוי בעקבות הפידבק שהם קיבלו בשימועים.

<אלעד וידר: זה מאוד ראוי להערכה.

<אלעד וידר: ה-P2P נותן הזדמנות בשני שווקים: בשוק ההשקעות ובשוק ההלוואות.

<אלעד וידר: הייתה כאן כבר התייחסות מהצד של עסקים קטנים לנושא של הלוואות.

<אלעד וידר: יש התייחסות גם מהצד השני של תאגידים כמלווים, לא רק כלווים.

<אלעד וידר: הפלטפורמות האלו שנותנות שולחן קדמי ומאפשרות לא רק לקחת הלוואות אלא גם לתת הלוואות, מאפשרות לגופים רבים מאוד להיכנס לעולם הזה של מתן אשראי.

<אלעד וידר: זה לא חייב להיות דווקא יחידים.

<אלעד וידר: הכסף הגדול שנכנס לתוך המערכת ומאפשר לקדם את האשראי החוץ בנקאי ללווים לא מגיע מיחידים, הוא מגיע מגורמים פנסיוניים, מאנשים בעלי הון שלאו דווקא פועלים בישות המשפטית שלהם כיחידים.

<אלעד וידר: יש חשיבות לאפשר להכניס את הכספים האלה לפלטפורמות כמלווים, בלי צורך ברישיון למתן אשראי.

<אלעד וידר: הפלטפורמה ממלאת את כל הצרכים שעליהם אנחנו רוצים לעשות רגולציה: הנושא של איסור הלבנת הון ומימון טרור, הנושא של הגנת הצרכן.

<אלעד וידר: כל הנושאים שמוסדרים בצורה מקיפה מאוד בחוק, ספציפית לגבי פלטפורמות P2P מקבלים מענה.

<אלעד וידר: גוף, גם אם הוא תאגיד שרוצה לתת הלוואות באמצעות פלטפורמת P2P, אנחנו לא רואים סיבה מדוע צריך לדרוש ממנו שיקבל רישיון למתן אשראי.

<עופר כרמל: אני רוצה לדבר על 3 סוגיות שמאוד מפריעות לנו.

<עופר כרמל: אני חושב שזה המקום לקבל עליהן החלטה.

<עופר כרמל: מעבר לפן החברתי של ה-P2P, אחת המטרות של הפלטפורמות היא לייצר תחרות לבנקים, להפוך את שוק האשראי לשוק תחרותי הרבה יותר ממה שהוא קיים היום.

<עופר כרמל: היום אנחנו עומדים מול סך האשראי הצרכני לא לדיור על 0.1%.

<עופר כרמל: אם ב-2016 מכרו 165 מיליארד שקל לא לדיור, אנחנו נתנו בין 100 ל-200 מיליון.

עיסאווי פריג': 165 מיליארד זה היקף השוק?

<עופר כרמל: סך כל האשראי הצרכני לא לדיור.

<עופר כרמל: מתוך זה נתנו 100, 200 מיליון.

<עופר כרמל: גם אם נגיע ל-300, זה כסף קטן.

<עופר כרמל: בחוק ישנם 3 נושאים שמאוד מטרידים אותנו.

<עופר כרמל: אחד הנושאים זה שאסור לעסוק במתן אשראי, רק בתיווך באשראי.

<עופר כרמל: לגייס כסף מהציבור מאוד מאוד קשה, מאוד מאוד ארוך.

<עופר כרמל: אם אנחנו רוצים להגיע לתיק אשראי גדול, ואצלי גדול זה מעל כמה מאות מיליונים, היכולות לגייס את זה דרך P2P הן מאוד מאוד בעייתיות, בטח בתקופת ההתחלה.

<עופר כרמל: אנחנו רוצים שיתאפשר לנו להיות נותני אשראי, עם כל ההגבלות.

<עופר כרמל: אני מכיר את הסוגיה של איך מבדלים הלוואות, איך גורמים לכך שאין איפה ואיפה.

<עופר כרמל: זה אפשרי.

<עופר כרמל: הצענו איך לפתור את הסוגיה הזאת.

<עופר כרמל: חשוב שיתאפשר לנו להיות גם נותני אשראי.

רחל עזריה: למה אתה אומר שאי אפשר לתת אשראי?

<עופר כרמל: זה מה שהופיע בשקף.

<ברוך לוברט: ברירת המחדל שלא ניתן, אבל לפי הצעת החוק עדיין ניתנת למפקח הסמכות לתת אישור במקרים המתאימים.

<עופר כרמל: אנחנו תלויים עכשיו באישור של מפקח.

<עופר כרמל: החוק אומר שלא יהיה, אלא אם כן המפקח יגיד שכן יהיה.

<עופר כרמל: המפקח לא יגיד.

<דורית סלינגר: מה זה "לא יגיד"?

<דורית סלינגר: הוא יגיד כן או לא.

רחל עזריה: זה לא שבחוק אין אפשרות.

רחל עזריה: אתם לא מרוצים מהאפשרות.

רחל עזריה: אתם אומרים שהאפשרות שניתנת בהצעת החוק לא מספקת מבחינתכם.

רועי פולקמן: השאלה מה הקריטריונים.

רועי פולקמן: ברור לי שיש פה סוגיה רגישה.

רועי פולקמן: השאלה מה השיקולים שבהם גוף כזה אומר שהוא לא רוצה להיות רק מתווך אלא גם נותן אשראי.

רחל עזריה: זו נקודה שנדון בה.

רועי פולקמן: יכול להיות שצריך להיות יותר מדויקים בחוק.

רחל עזריה: תחשבו אם יש משהו שאפשר יהיה להכניס בהמשך.

<עופר כרמל: הפלטפורמות נשענות על תשתית הבנקים.

<עופר כרמל: אנחנו מחויבים בחשבון נאמנות, בהלבנת הון.

<עופר כרמל: אם התחרות היא מול הבנקים, אנחנו חייבים שהמתחרה - להלן הבנק - לא יוכל לסגור לנו מחר את הברז.

<עופר כרמל: תזכרו שגם אנחנו נדרשים לדרישות הלבנת הון.

<עופר כרמל: אם אפשר, צריך לצמצם את זה כך שאו שהפלטפורמה תעשה את העבודה, או שהבנק יעשה, כדי שלא נעשה את זה כפול.

<עופר כרמל: יש פה הרבה מאוד אנרגיה ומשאבים שיוצאים על זה.

<עופר כרמל: צריך לחייב את הבנקים לפתוח לנו חשבונות נאמנות.

<עופר כרמל: כיום רק בנק אחד עושה את זה.

<עופר כרמל: אם הוא מחליט לא לעשות את זה, אין לי אפשרות לפתוח חשבון נאמנות על-מנת להפעיל את הפלטפורמה.

<עופר כרמל: זאת סוגיה מאוד קריטית.

<ברוך לוברט: אני מפנה לסעיף 38.

<ברוך לוברט: לא השארנו את זה כך שהמפקח יעשה מה שבא לו, אלא נתנו 3 הוראות.

<ברוך לוברט: יכול להיות שאפשר להרחיב.

<ברוך לוברט: ניסינו לתת איזו שהיא התייחסות בהצעה.

רחל עזריה: ניכר שנעשתה עבודה מאוד רצינית על החוק.

<לינור דויטש: אני רוצה להצטרף למברכים על החוק.

<לינור דויטש: אנחנו עבדנו קשות על הרפורמה בבנקים.

<לינור דויטש: אנחנו רואים בזה המשך ישיר לפתיחת השוק הריכוזי של הבנקאות.

<לינור דויטש: אנחנו מברכים על כך.

<לינור דויטש: אנחנו חושבים שמדובר בהצעת חוק מצוינת.

<לינור דויטש: יש לנו שלוש הערות עיקריות.

<לינור דויטש: הנושא הראשון, חשבון נאמנות שנמצא כיום תחת הפיקוח של הבנקים, לא תחת הפיקוח של הרשות החדשה של רשות ההון.

<לינור דויטש: אנחנו חושבים שזו טעות.

<לינור דויטש: ברפורמת הבנקאות נתקלנו בהמון קשיים בהקשר הזה.

<לינור דויטש: אנחנו חושבים שיש פה אלמנט של חתול ששומר על השמנת, שיש פה פוטנציאל רחב לניגוד עניינים.

<לינור דויטש: אנחנו חושבים שזה צריך להיות בפיקוח של רשות ההון החדשה.

<לינור דויטש: דבר נוסף, לאפשר לעסקים גיוס של אשראי בסכומים קטנים.

<לינור דויטש: כיום החוק מגביל את מתן האשראי ליחידים בלבד, מה שמונע מעוסקים שמאוגדים כחברה בע"מ או כעמותה להשתמש בשירותים האלה.

<לינור דויטש: זה מגביל משמעותית את היכולת של החוק לעזור לעסקים קטנים.

<לינור דויטש: יש מקום לפתוח את זה, כדי שעסקים קטנים יוכלו ליהנות מזה.

<לינור דויטש: הנושא השלישי, פיקוח על האשראי החוץ בנקאי לעסקים קטנים.

<לינור דויטש: אנחנו חושבים שגם הוא צריך להיות מפוקח על ידי רשות ההון, לא על ידי הרשות לניירות ערך.

<לינור דויטש: אנחנו חושבים שהרשות לניירות ערך יוצרת חסמים שמגבילים את היכולת של עסקים קטנים להשתמש בפלטפורמה.

<לינור דויטש: כל המטרה של החוק הזה היא להקל על השימוש כדי להגביר תחרות.

<לינור דויטש: אם אנחנו שמים חסמים כאלה, אנחנו שמים רגליים למטרה, אנחנו חוטאים למטרה.

<שלומי תורג'מן: אנחנו מברכים על התוספת לחוק, אנחנו חושבים שזה יכול לחולל תחרות.

<שלומי תורג'מן: אנחנו פועלים כפלטפורמה כזאת כ-3 שנים.

<שלומי תורג'מן: אנחנו רואים את התגובות של הציבור.

<שלומי תורג'מן: יש כמה דברים שאולי הם גזירות קשות.

<שלומי תורג'מן: מקבל הרישיון אמור לפעול בנאמנות עבור לקוחותיו.

<שלומי תורג'מן: לקוחותיו הם גם הלווים וגם המלווים.

<שלומי תורג'מן: לגבי המלווים אין שום בעיה לפעול בנאמנות.

<שלומי תורג'מן: בצד של הלווים אנחנו עשויים לנקוט בהליכי גבייה בעתיד אם הם לא ישלמו.

<שלומי תורג'מן: אי אפשר לפעול בנאמנות כלפי מי שננקוט נגדו בהליך של גבייה בעתיד.

<שלומי תורג'מן: דרושה פה הבהרה מסוימת.

<שלומי תורג'מן: הפלטפורמה צריכה להתנהל באמצעות מערכת של חשבון סגור, זאת אומרת, הכסף שעובר מחשבון בנק לחשבון נאמנות ישולם רק לאותו חשבון.

<שלומי תורג'מן: כך לגבי הלווה, כך לגבי המלווה.

<שלומי תורג'מן: במידה ונרצה, ואנחנו רוצים, לתת הלוואות משכנתא, שם נהוג לשלם את הכסף למוכר הדירה או לקבלן, מה שמוציא את הכסף מהמערכת הסגורה הזאת.

<שלומי תורג'מן: במקרים כאלה צריך התייחסות ספציפית.

<שלומי תורג'מן: עוד דבר שלא מוגדר בחוק זה שיעור אי ההחזר.

<שלומי תורג'מן: על הפלטפורמה לפרסם את שיעור אי ההחזר באתר או במקום מקובל.

<שלומי תורג'מן: אנחנו לא נדע איך פלטפורמה מסוימת לעומת האחרת תזכור מה הוא אי החזר - האם אי החזר זה כשלא שולם הכסף מחר, או אי החזר זה כשלא שולם 3 חודשים חוב.

<שלומי תורג'מן: ההגדרה צריכה להיות אחידה, על מנת שלא יהיה שוני בהגדרת אי ההחזר בין הפלטפורמות.

<שלומי תורג'מן: דבר נוסף הוא מתן הלוואות מכספי הפלטפורמה.

<שלומי תורג'מן: אני חושב שזה מונע ניגוד עניינים.

<שלומי תורג'מן: צריך להראות לציבור שהפלטפורמה רוצה לתת מכספה.

<שלומי תורג'מן: אצלנו זה לא הרבה, אבל זה דבר שמעורר אמון.

<שלומי תורג'מן: צריך שהדבר הזה יהיה פתוח, או לפחות נתון לשיקול דעתה של הממונה שתוכל להחליט בנושא הזה.

<שלומי תורג'מן: נושא נוסף הוא חובת הסודיות.

<שלומי תורג'מן: אני לא בטוח שהנושא שאסור לחשוף את שם הלווה בפני המלווה אלא אם אירע כשל הוא דבר נכון.

<שלומי תורג'מן: הדבר נעשה בכל מקרה.

<שלומי תורג'מן: מאחר ואנחנו רק מתווכים, וההסכם נקשר בין המלווים ללווים, אין סיבה שהמלווה לא ידע מי הלווה שלו.

<שלומי תורג'מן: יש חלק מהפלטפורמות שאצלן זה עיקר.

<שלומי תורג'מן: אצלנו לא.

<שלומי תורג'מן: זה דבר שהוא חשוב, הייתי מצפה שתהיה התייחסות בחוק.

<שלומי תורג'מן: דבר נוסף הוא האופן שבו החשבונות מתנהלים.

<שלומי תורג'מן: חשבונות הנאמנות מנוהלים רק בבנק אחד בישראל שמוכן לעבוד עם הפלטפורמות האלו.

<שלומי תורג'מן: הקשיים הם בלתי אפשריים.

עיסאווי פריג': ואם הבנק לא יסכים?

<שלומי תורג'מן: אין פלטפורמות.

עיסאווי פריג': מרצונו הוא עובד?

<שלומי תורג'מן: הוא עושה את זה יפה מרצונו, אבל עדיין יש כשלים קשים בתפעול.

<שלומי תורג'מן: אם אנחנו מקבלים את החוק עלינו, ואני חושב שזה יהיה המצב בסוף, אז בנושא הלבנת הון אנחנו אמורים לטפל לבד.

<שלומי תורג'מן: לפלטפורמה אמור להיות מישהו שאחראי על הנושא של הלבנת הון.

<שלומי תורג'מן: החובה הזאת אמורה לרדת מהבנקים.

<שלומי תורג'מן: זה יקל מאוד על התפעול.

<שלומי תורג'מן: דבר נוסף הוא איסור על המחאת הלוואות.

<שלומי תורג'מן: אני לא רואה סיבה למה יהיה איסור על המחאת הלוואות.

<שלומי תורג'מן: אם יש אגד של הלוואות שירצה משקיע מוסדי לקנות, או ירצה מלווה להעביר למלווה אחר כי הוא רוצה להנזיל את הכסף, הדבר צריך להתאפשר.

<שלומי תורג'מן: החוק אוסר על זה.

<שלומי תורג'מן: זה מהווה חסם להנזלת הכסף.

<שלומי תורג'מן: חשוב מאוד שאת הכסף אפשר יהיה לקבל גם לפני תום תקופת ההלוואה.

<שלומי תורג'מן: אני חושב שנכון שהמדינה תלווה באמצעות הפלטפורמות האלו כספים, כי כך היא תגדיל את היקף הכסף שניתן בהלוואות.

רועי פולקמן: תשים כסף להלוואות לפרטיים?

<שלומי תורג'מן: נכון.

<כפיר בטט: חלק מהנקודות שהעלית היו בתזכיר שפורסם לציבור.

<כפיר בטט: הן שונו לקראת הצעת החוק שעומדת כאן לדיון.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להודות על ההצעה.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להודות על כך שהייתה התייחסות מיוחדת למערכת לתיווך הלוואות חברתית.

עיסאווי פריג': מה הקשר של הסוכנות היהודית להצעת החוק?

<דוידה לחמן מסר: הסוכנות היהודית מעוניינת להקים פלטפורמה להלוואות ללא ריבית למטרות חברתיות.

<דוידה לחמן מסר: היא תיתן הלוואות לעסקים זעירים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית במדינת ישראל.

<דוידה לחמן מסר: הרעיון הוא שהמלווים יבואו מקרב יהדות התפוצות וישראל.

<דוידה לחמן מסר: הם יוכלו להלוות כספים קטנים שיאוגמו לסכומים יותר גדולים למטרות חברתיות.

רחל עזריה: ללא ריבית.

<דוידה לחמן מסר: חשוב לנו מאוד הנושא הזה, כי בזה אנחנו רואים אפשרות להנגיש אשראי אחר מהמוצרים של חברנו.

<דוידה לחמן מסר: הפלטפורמה תהיה חברה לתועלת הציבור שלא למטרת רווח.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו שונים מחברנו בכך שאנחנו לא גוף למטרת רווח.

<דוידה לחמן מסר: ההלוואות יהיו ללא ריבית לעסקים זעירים מכל המגזרים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, עם דגש על התרומה החברתית של ההלוואה.

<דוידה לחמן מסר: החברה תפעל שלא למטרת רווח.

<דוידה לחמן מסר: ההלוואות יהיו ללא ריבית.

רועי פולקמן: החוק מאפשר לכם?

<דוידה לחמן מסר: החוק מאפשר לנו.

<דוידה לחמן מסר: יש לנו מספר הערות קטנות, לא משמעותיות, אני מקווה שנגיע להבנה לקראת הדיונים הנוספים.

<דוידה לחמן מסר: במידה ולא, נבקש את סיועכם.

<יוני מירון: עלתה פה הסוגיה של הקשיים של המערכות, של הפלטפורמות בהתנהלותן מול הבנקים.

<יוני מירון: הנושא הזה הגיע לידיעתנו לפני זמן לא גדול.

<יוני מירון: בחודשים האחרונים נכנסנו לעובי הקורה, למדנו.

<יוני מירון: יש גם צד שני.

<יוני מירון: הקשיים נובעים, להערכתנו, מקשיים אמיתיים של הבנקים להתנהל מול העניין הזה.

<יוני מירון: אנחנו מטפלים בעניין.

<יוני מירון: אנחנו בדיונים עם אגף רשות ההון כדי לפרסם מזכר הבנות בנושא.

<יוני מירון: אנחנו לא חתול ששומר על השמנת.

<יוני מירון: אנחנו פועלים כדי להבטיח שהמערכת הבנקאית תיתן שירות כמו שצריך.

<יוני מירון: אני חושב שזה לא ראוי לבוא ולהגיד שהפיקוח על הבנקים לא יכול לטפל בעניין הזה, או לא מטפל בעניין הזה.

רחל עזריה: אני שמחה שאמרת את הנקודה הזאת, אני חושבת שהיא נקודה חשובה.

רחל עזריה: ניכר שיש פה מתח.

רחל עזריה: אנחנו נצטרך לראות איך אנחנו מגשרים בדיונים בוועדה בין הפערים, כדי לאפשר לכולם לחיות בשלום עם האירוע הזה.

עיסאווי פריג': הקשבתי לך, ברוך.

עיסאווי פריג': התחלת עם הגנת הצרכן והתחרות ההוגנת.

עיסאווי פריג': אני אמנם לא קראתי את החוק בפינצטה, אבל זה המשך לכל הרפורמה שהייתה באשראי החוץ בנקאי.

עיסאווי פריג': אני מאוד מקווה שנגיע להצעת חוק שאפשר יהיה ליישם אותה.

עיסאווי פריג': על פי מה שאני שומע, יש דברים צועקים לשמיים.

עיסאווי פריג': אני בעמדה שבמשק לא חסר אשראי.

עיסאווי פריג': זו עמדתי האישית, ככה אני רואה את הדברים.

עיסאווי פריג': אני בעד לשים את הקו הברור בכל הנוגע לתחומי האחריות של כל מפקח.

עיסאווי פריג': אם לא נשים את הקו הברור, יהיה אחד בתוך השני, לא נצא מזה.

עיסאווי פריג': אני אתמקד בסוגיית חשבון הנאמנות.

עיסאווי פריג': סוגיית חשבון הנאמנות היא סוגיה מהותית לאורך כל הדיון הזה.

עיסאווי פריג': היום, איך שהבנתי מהחברים פה, יש בנק אחד במשק שמחזיק את הכספים בנאמנות.

עיסאווי פריג': זה בהסכמתו, לא מכוח החוק.

עיסאווי פריג': אם הבנק הזה נסוג, אין בכלל חשבון נאמנות.

עיסאווי פריג': הבנק הזה שולט בשיבר.

עיסאווי פריג': הבנק נמצא תחת הפיקוח של בנק ישראל.

עיסאווי פריג': החלק של האשראי החוץ בנקאי נמצא תחת הפיקוח של שוק ההון.

עיסאווי פריג': זה מן ערבוב שיחסום את כל התהליך שאליו אנחנו מכוונים.

עיסאווי פריג': הבנתי שהחברה הראשונה הוקמה ב-2012.

עיסאווי פריג': מאז 2012 עד היום קיימת פלטפורמה של P2P.

עיסאווי פריג': היא עובדת.

עיסאווי פריג': רציתי שנראה איך היא עובדת.

עיסאווי פריג': נניח שאני רוצה להשקיע 20,30 אלף שקל בבנק האינטרנטי הזה.

עיסאווי פריג': אותו בנק לוקח את הכסף ונותן לכל מיני הלוואות.

עיסאווי פריג': זה עניין של תיווך, לא עניין של מתן אשראי.

עיסאווי פריג': אני לא מצליח להבין לאן אתם מכוונים.

עיסאווי פריג': הצעד שאנחנו מעלים כאן הוא צעד מבורך, הוא מחויב המציאות, אבל חייבים לעשות הפרדה ברורה של פיקוח.

עיסאווי פריג': הדבר הנוסף הוא לגבי מה ששמעתי מהחבר'ה מהסוכנות היהודית.

עיסאווי פריג': האקטיביזם החברתי שאתם מעלים הוא צעד מבורך, הוא צעד שצריך לכבד ולדחוף, רק צריך לחדד את הסוגיה של המפקח.

עיסאווי פריג': ברוך, הזכרת 100 אלף שקל לעסקים הקטנים.

עיסאווי פריג': איך הגעת לסכום הזה?

עיסאווי פריג': זו גם סוגיה שצריך לדבר עליה.

עיסאווי פריג': אני מבקש נתון לגבי האשראי הצרכני שנמצא במערכת, במיוחד במערכת הבנקאית.

עיסאווי פריג': כמה מתוכו נמצא בריבית של חריגה?

עיסאווי פריג': כשאנחנו מדברים על ריבית דו-ספרתית בבנקים - -

<דורית סלינגר: זה פיגורים.

עיסאווי פריג': כשאנחנו מדברים על ריבית דו- ספרתית בבנקים, זו ריבית שמתייחסת לאשראי בפיגור ובחריגה.

עיסאווי פריג': מה חלקו ב-165 מיליארד שקל?

עיסאווי פריג': מי שמשלם את זה הם החלשים, התפרנים.

רחל עזריה: אנחנו נבקש את המידע הזה.

רועי פולקמן: אני חסיד גדול של כלכלה שיתופית.

רועי פולקמן: אנחנו כל הזמן מדברים על תחרותיות.

רועי פולקמן: יש בעיה של ריכוזיות אדירה במשק הישראלי.

רועי פולקמן: בתחום המזון אנחנו מתקשים לייצר הרבה חברות.

רועי פולקמן: בחלב מצאנו את עצמנו עם 3 חברות גדולות.

רועי פולקמן: בכבלים - עכשיו אנחנו בירידה תלולה במחירים בזכות הרפורמות שאנחנו מקדמים - יהיו 4 חברות, לא שתי חברות.

רועי פולקמן: הסוד הוא בכלכלה שיתופית.

רועי פולקמן: התחילה כאן עבודה מאוד גדולה עם אגודות האשראי והאשראי החוץ בנקאי.

רועי פולקמן: תודה רבה לרשות שוק ההון, לכל העבודה שנעשית בעניין הזה.

רועי פולקמן: אותי מעניין איך עושים כאן שיח מתמרץ, לא שיח מתגונן.

רועי פולקמן: ברור לי שאנחנו לא רוצים שיהיו פרצות, שאנחנו לא רוצים שייפגעו צרכנים.

רועי פולקמן: אם מתוך כל שוק המיליארדים מדברים על 200,300 מיליון, לא באמת עשינו פה משהו משמעותי.

רועי פולקמן: הוויכוח שלי עם חבר הכנסת עיסאווי פריג' הוא לא אם יש פחות או יותר מידי אשראי בשוק הישראלי, אלא אם האשראי הזה הוא אשראי אפקטיבי שאותו אנחנו רוצים – אשראי חברתי, אשראי לאוכלוסיות מודרות.

רועי פולקמן: אלה דברים שהיום השוק הפיננסי הרגיל לא מתעדף אותם.

רועי פולקמן: דיברתי עם בנק ישראל על ה-CRA.

רועי פולקמן: הם לא אהבו שהרגולטור האמריקני אומר לשוק הבנקאות הישראלי: אני מחייב אותך שחלק מהאשראי שאתה נותן יינתן למקומות מוחלשים, שחלק יינתן להלוואות בדירוג סיכון גבוה יותר.

רועי פולקמן: זה חלק מהאירוע.

רועי פולקמן: זה חלק מהפתרון.

רועי פולקמן: אני עדיין חושב שצריך לחייב את הבנקים.

רועי פולקמן: אם מתוך עשרות מיליארדים או מאות מיליארדים יהיו לנו 200 מיליון, הגענו ולא תמרצנו.

רועי פולקמן: שאלה אחת שמעניינת אותי בחוק היא איך מתמרצים, כי בסוף המבחן שלנו יהיה בעוד שנתיים כשהשוק הזה יגדל למיליארד, לשני מיליארד, אבל לו יישאר 200 מיליון עם רגולציה יותר טובה.

רועי פולקמן: נושא העסקים הקטנים חייב למצוא איזה שהוא פתרון.

רועי פולקמן: זה מהווה חסם מהותי.

רועי פולקמן: הרבה מאוד מתחום האשראי שאנחנו מתעסקים איתו הוא לעסקים הקטנים.

רועי פולקמן: יש לקונה בחוק.

רועי פולקמן: צריך למצוא לזה איזה שהוא פתרון.

<ורד קירו-זילברמן: ההצעה הזאת היא המשך לעבודה רבה שנעשתה עם כל השותפים שיושבים מסביב לשולחן.

<ורד קירו-זילברמן: זה נדבך נוסף להצעה.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו נשמח לקבל הערות.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו נקרא אותן בתשומת לב.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו נקיים דיונים פנימיים עם גורמי הממשלה הרלוונטיים.

<ורד קירו-זילברמן: לייעוץ המשפטי של הכנסת יש עוד כמה וכמה שאלות, חלקן קצת יותר נקודתיות.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו נביא אותן בפני הוועדה לדיון.

רחל עזריה: היה דיון פורה וחשוב.

רחל עזריה: יש את הנושא של העסקים, את הנושא של חשבונות נאמנות, את הנושא של גובה המגבלה, ואת העניין של הכללים לנתינת אשראי.

רחל עזריה: אלה הנושאים המרכזיים.

רחל עזריה: אני מבקשת שתעבירו ניירות עמדה עד לסוף חודש אפריל.

רחל עזריה: הישיבה הבאה תתקיים מיד כשהכנסת חוזרת מפגרה, ביום שני ה-8.5.

רחל עזריה: אני רוצה להזכיר את השם הפופולארי שאנחנו הולכים להדביק לנושא הזה, שזה השקעות והלוואות המונים.

רחל עזריה: אנחנו יושבים ומייצרים כל מיני כלים ומכשירים.

רחל עזריה: כשאנחנו יוצאים לציבור, אנחנו פתאום מגלים שאנחנו כמו עץ שנפל ביער, שזה המקרה הרע, או אנחנו איזו קליקה מאוד קטנה של מבינים.

רחל עזריה: חשוב שהמכשירים האלה יהפכו להיות של ההמונים.

רחל עזריה: תודה רבה על הדיון, נחזור בתום הפגרה.