הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 117, 2017-05-29 12:15

האוזר בנושא: <מצגת מאת משרד האוצר: התניית שירות בשירות-סמכויות פיקוח והטלת עיצומים והוראות עונשיות-היבטים שונים למניעת הלבנת הון>

רחל עזריה: צהריים טובים.

רחל עזריה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה מספר 5 בנושא הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי), התשע"ז–2017.

רחל עזריה: קודם כל, יש לנו עדכון על ה-MOU, נכון?

רחל עזריה: בנק ישראל - - -

<אריאלה מלכה: לא.

<אריאלה מלכה: הם אמרו בפירוש שזה עוד לא מוכן לאתר.

רחל עזריה: יש עדכון.

<אריאלה מלכה: מי אומר את זה?

<אריאלה מלכה: בוריס?

רחל עזריה: זה בסדר.

רחל עזריה: יש עדכון.

רחל עזריה: הם עבדו על זה מאוד קשה.

<אריאלה מלכה: יופי.

<אריאלה מלכה: אמש לא היה.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: העדכון מהבוקר, אלו חדשות חמות.

רחל עזריה: אני אבקש שמי שירצה להציג, בנק ישראל או רשות שוק ההון - - -

<יואב גפני: אני אציג.

<יואב גפני: נתבקשנו על-ידי הוועדה בישיבה הקודמת להפנים את מה שהיה בטיוטת המכתב שפורסמה על-ידי בנק ישראל בתוך ה-MOU, והוועדה גם ביקשה לפקח על התהליך, דובר על אחת לחצי שנה.

<יואב גפני: לא גילינו התנגדות לזה.

<יואב גפני: עבדנו בשבוע האחרון והכנסנו מרכיב שהיה חסר בתוך ה-MOU שבא לידי ביטוי במכתב.

<יואב גפני: הוא המרכיב שאם אני מסכם אותו במשפט אחד, זו ההתייחסות של ה-MOU לתקופה הזאת שעדיין הפלטפורמות האלה הן לא תחת רישוי.

<יואב גפני: למעשה, החוק לא נכנס לתוקפו, ואף על פי כן, מזכר ההבנות חל לגבי התקופה עוד לפני שהחוק נכנס לתוקפו.

<יואב גפני: כלומר, לאפשר להם לעבוד בעת הזאת מול כל הקשיים שדווחו בפני הוועדה.

עיסאווי פריג': כמה זמן עד שהחוק ייכנס לתוקף?

<אייל בן ישעיה: יוני 2018.

<יואב גפני: שנה.

עיסאווי פריג': אז מזכר ההבנות יהיה תקף ליוני 2018.

עיסאווי פריג': יסדיר את העניינים.

רחל עזריה: עד 2018.

רחל עזריה: לא מזכר ההבנות.

רחל עזריה: המכתב - - -

<יואב גפני: אני אסביר.

<יואב גפני: המזכר חל כללית על שתי התקופות, גם לפני וגם אחרי.

<יואב גפני: אבל מכיוון שהמזכר מפרט שחשוב שיהיה מדובר בגופים מפוקחים או שצפויים להיות מפוקחים, מכיוון שכפי שהוצג בפני הוועדה, יש זוגיות של ניהול סיכונים מצד הבנקים, אז מערכת היחסים של טיפול בסוגיות האלה שנבנית במזכר, נוגעת לתקופה גל של לפני וגם של אחרי.

<יואב גפני: אבל חידדנו – זה לא היה ברור – שהתקופה של לפני היא תקופה שבאופן מפורש אנחנו מתייחסים אליה.

<יואב גפני: בתקופה הזאת יהיה תהליך שלם שנבנה.

<יואב גפני: אם יש קשיים שנוצרים כתוצאה מכל אותם קשיים שעלו בוועדה, הרי שיש מנגנון שקבוע במזכר בין שתי הרשויות לפתור את הקשיים האלה.

עיסאווי פריג': מה מייחד את המזכר לגבי התקופה שעד לכניסת החוק לתוקף?

<יואב גפני: זה לא כל-כך המזכר, זו המציאות בפועל.

<יואב גפני: המציאות היא כזאת שכאשר החוק יכנס לתוקפו, מדובר בגופים מפוקחים לכל דבר ועניין.

<יואב גפני: כאשר נכנסים צווים שונים על אישור הלבנת הון והוראות אחרות רלוונטיות לניהול הסיכונים של הפלטפורמות, הדבר יקל גם על המערכת הבנקאית.

<יואב גפני: אני חושב שעל זה צריך הפיקוח על הבנקים לפרט יותר, אבל אני מציין את הקושי שהיה.

<יואב גפני: בתקופה שלפני לא מדובר בגופים מפוקחים.

<יואב גפני: לא מעט הוראות שהפיקוח על הבנקים והבנקים ירצו להניח את דעתם שמתקיימות לגבי גופים כאלה שיהיה אפשר לאפשר להם לפעול באופן יחסית חופשי, לא מתקיימות.

<יואב גפני: אף על פי כן – וזאת הסיבה – המזכר הזה מטפל בגופים האלה גם בתקופה של עוד לפני שהחוק נכנס לתוקפו.

<יואב גפני: כלומר, אם יש קשיים - - -

עיסאווי פריג': אני אחדד, ברשותך רחל, את השאלה.

עיסאווי פריג': אני רוצה להסתכל על התהליך שאנחנו עוברים ולחלק אותו לשלוש תקופות.

עיסאווי פריג': תקופה עכשווית, שהיא בעצם שלוש השנים בהן הפלטפורמות יתנהלו; תקופת ביניים עד לכניסת החוק לתוקפו, דהיינו, יוני 2018; והתקופה שלאחר מכן.

עיסאווי פריג': אלו שלוש התקופות.

עיסאווי פריג': יש לי מזכר הבנות.

עיסאווי פריג': מה שהיה המצב העכשווי, שמענו את הצרות והתלונות של הפלטפורמות עם כל החסמים והעיכובים.

עיסאווי פריג': הבנו.

עיסאווי פריג': המזכר, בתקופה של עד כניסת החוק לתוקפו, ישחרר את הפחדים ואת החסמים ואת השאלות של הפלטפורמות?

<יואב גפני: כן.

עיסאווי פריג': זה מה שרציתי לשמוע.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: עשיתם עבודה רצינית.

רחל עזריה: נעבור לפי המשך סדר יום וגם לפי - - -

<לינור דויטש: נשמח לראות את המזכר כדי שאפשר יהיה להתייחס.

רחל עזריה: לפני שתחתמו, נעביר למשתתפים בדיון להערות.

רחל עזריה: חושב לומר שעל ה-MOU הייתה הרבה מאוד עבודה משותפת ואנחנו מניחים שלא יהיו שינויים דרמטיים.

רחל עזריה: פרופסור שמואל האוזר, יו"ר הרשות, עשיתם עבודה רצינית בעניין ואני מבקשת שתציגו.

רחל עזריה: עיקר הנושא זה ההסדרה של העסקים הקטנים על פי החוק לניירות ערך בנושא של ה-P2P, הלוואות והשקעות המונים.

רחל עזריה: בבקשה.

<שמואל האוזר: תודה רבה לך.

<שמואל האוזר: בעקבות הבקשה עשינו השוואה.

<שמואל האוזר: אני רוצה להגיד בפתח הדברים שעל פי החוק היום, כל הצעה של אגרות וחוב על-ידי תאגיד לציבור, היא כפופה לחוק ניירות ערך והיא צריכה לעבור אותנו, לקבל את האישורים.

<שמואל האוזר: כיוון שזו הצעת החוק, במהות היא צריכה גם גיוס הון בסכומים קטנים.

<שמואל האוזר: אם זה תאגיד, הם חייבים לעבור את רשות נירות ערך.

<שמואל האוזר: לכן, כבר השנת 2015 העברנו תיקון לחוק שמאפשר גיוס של הון בחוב, גם ממימון המונים וגם ל-pir2business, כלומר גם לתאגידים, שהוא במהות שלו פטור מחוק ניירות ערך, אבל בתנאי שחלים כמה פרטים שצריכים להיות מאושרים בתקנות.

<שמואל האוזר: התקנות האלה לא אושרו.

<שמואל האוזר: הן צריכות להיות מאושרות על-ידי ועדת הכספים.

<שמואל האוזר: אלה הדברים שאני רוצה להתרכז בהם, כי במהות, צריך לזכור, זה פטור מחוק ניירות ערך.

<שמואל האוזר: אנחנו הולכים לפטור את התאגידים.

<שמואל האוזר: התאגידים עצמם שיגייסו הון, ואני רוצה לחזור ולומר, כי לפעמים יש איזו טענת סרק כאילו אנחנו מפקחים – לא.

<שמואל האוזר: הם פטורים לחלוטין.

<שמואל האוזר: דרך אגב, זה לא משנה מי מפקח על הפלטפורמה, התאגידים עצמם יהיו פטורים תחת כללים שאסביר עוד מעט.

<שמואל האוזר: זו הנקודה השנייה.

<שמואל האוזר: אני רוצה גם להזכיר שאנחנו כבר אישרנו, את כל הכללים של מימון המונים עשינו.

<שמואל האוזר: זה עבר את ועדת הכספים והסתיים התהליך.

<שמואל האוזר: עכשיו נשאר רק התהליך, החלק השני, שהוא pir 2 business.

<שמואל האוזר: לכן אנחנו מקדמים עכשיו, ממש במים האלה, ועל הכול צריך להסתכל במקשה אחת.

<שמואל האוזר: עיקרי ההסדרה של pir2business, אנחנו מדברים על הסדרה שתחול על הלווים שהם תאגידים ולא יחדים.

<שמואל האוזר: הפיקוח, אני חוזר, הוא על הפלטפורמה, לא על התאגידים.

<שמואל האוזר: התאגידים פטורים, לא משנה מי זה.

<שמואל האוזר: אין חובות גילוי לגבי התאגידים הלווים, לכן גם יש אנונימיות ויש מגבלות.

<שמואל האוזר: אבל תהיינה בתקנות מגבלות של הסכומים וכן הלאה.

<שמואל האוזר: ולכן, אני רוצה לתת לכם איזה לוח.

<שמואל האוזר: אבל תזכרו שהלוח הזה הוא לפי הצעת החוק הנוכחית שאומרת: פרטים, ככל שהם נוגעים ל-P2P, ככל שזה נוגע לפרטים, זה מ פוקח על-ידי רשות שוק ההון.

<שמואל האוזר: וככל שמדובר על תאגידים, זה מפוקח על-ידי רשות ניירות ערך.

<שמואל האוזר: ברור לחלוטין שיש הבדלים מסוימים, אבל אני כבר אומר לכם שבמהות אנחנו מדברים בדיוק על אותו סוג של פיקוח: אנונימיות קיימת, הדרישות מהפלטפורמות תהיינה אותן דרישות שקשורות לדרישות כשירות.

<שמואל האוזר: מגבלות הייעוץ להשקעה קשורות לתאגיד עצמו, ועל זה נעבור הלאה, עוד לא דיברנו בזה, אבל כשמדברים על מגבלות, זה בסכומים שדובר בהם פה מסביב לשולחן, אני חושב שאפילו אנחנו במידה מסוימת יותר נדיבים.

<שמואל האוזר: יש גם כבמובן חובות מרכזיות של הפלטפורמות.

<שמואל האוזר: גם פה, במהות זה דומה, אבל יש הבדלים מסוימים שנובעים מכוח שזה על תאגידים.

<שמואל האוזר: אנחנו מדברים על תאגידים והם מדברים על יחידים.

<שמואל האוזר: אני רוצה להדגיש פה שזה נראה לכאורה פיקוח כפול, אבל זה משהו שבמבנה הרגולציה הנוכחי ולכן הצעת החוק, אחרי דיונים רבים, היא זו שמונחת לפנינו.

<שמואל האוזר: בדומה לזה, הזכרתי את זה בפעם הקודמת, היום אנחנו מפקחים על הבנקים.

<שמואל האוזר: גם בנק ישראל מפקח, אבל זה ברור לחלוטין מה אנחנו עושים ומה הם עושים.

<שמואל האוזר: אותו דבר לגבי חברות ביטוח, מה אנחנו עושים ומה הם עושים.

<שמואל האוזר: יש הבנה, יש פיקוח שהוא רצוף.

<שמואל האוזר: אין בעיה, ולכן אני לא צופה שום בעיה מכל סוג שהוא שתהיה לגבי הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: ככל שזה נוגע לפיקוח, אם ירצו לשנות את החוק הזה ולטעון את הטענה הזאת, שאינני מסכים איתה, לגבי פיקוח כפול, זו טענה שאני לא מקבל אותה, לא משום שזה לא פיקוח כפול, זה פיקוח כפול, אבל הוא מצב יותר טוב מהפיקוח הכפול שיקרה אם ננסה לשנות.

<שמואל האוזר: אם נרצה לשנות ולהעניק לתאגידים פטור – אני מזכיר לכם, זה אותו פטור שיהיה ואפילו יותר נדיב שאנחנו ניתן – אז אנחנו מדברים ממילא על רשות ניירות ערך שצריכה להיות שם במקרה שעוברים על החוק וגם אנחנו יכולים להיות במצב בו יהיה פה תאגיד שיתחיל לגייס סכומים דומים לסכומים שמגייסים גם בבורסה על פני שנים ואז מה שיהיה זה שהתאגיד שאיננו מפוקח, פתאום יהיה מפוקח גם על-ידי רשות ההון וגם על-ידי רשות ניירות הערך.

<שמואל האוזר: זו הסיבה במהות שהחוק מציע הפרדה בין תאגידים לפרטיים.

<שמואל האוזר: הנקודה האחרונה.

<שמואל האוזר: יש הבדל באמת לעניין האגרות.

<שמואל האוזר: רשות שוק ההון איננה גובה אגרות, אני מניח שגם לא מוצעת שם, אני לפחות לא מכיר את זה, וזה מכוח העובדה שרשות שוק ההון נסמכת בתקציבה על תקציב של ממשלת ישראל.

<שמואל האוזר: רשות ניירות ערך איננה נסמכת על תקציב של ממשלת ישראל.

<שמואל האוזר: וכיוון שאיננה נסמכת על תקציב של ממשלת ישראל, אנחנו גובים מהגופים המפוקחים.

<שמואל האוזר: כך זה נעשה בכל העולם וכך זה נעשה במשך עשרות שנים ולכן יש לנו את העניין הזה של - - - אם יש הבדל, זה ההבדל המשמעותי שצריך לתת עליו את הדעת.

<שמואל האוזר: כל השאר אינני רואה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: תודה גם על ההשוואה מאירת העיניים, אני חושבת שהיא תסייע לדיון.

רחל עזריה: חבר הכנסת עיסאווי, בבקשה.

עיסאווי פריג': שלום.

עיסאווי פריג': ידידי האוזר, שמעתי אותך גם בדיון הקודם וגם עכשיו.

עיסאווי פריג': למען הגילוי הנאות, לא חידשת לי.

עיסאווי פריג': אני רוצה להסתכל על זה מזווית אחרת, חברים: מה תכלית החוק שאנחנו הולכים לחוקק עכשיו?

עיסאווי פריג': אם אני מדבר על הלוואות להמונים, אז אני צריך להיצמד למושג ולהיות שם.

עיסאווי פריג': אני רוצה לפתח את זה ולשאול שאלה מכיוון אחר, ואני מתאר לעצמי שתמצאו את התשובה.

עיסאווי פריג': היום תאגיד – מה זה תאגיד?

עיסאווי פריג': חברה בע"מ, יכולה להיות במחזור של 100 אלף או 10,000 שקל או מיליון שקל –חברה בע"מ, זה תאגיד, יכולה לפנות לבנק ולקחת הלוואה והיא לא צריכה להגיש תשקיף ולא צריכה לעשות שום פעולה שעכשיו אני מחייב אותה לעשות מול הפלטפורמות P2B.

עיסאווי פריג': אני כאזרח שואל את עצמי, אם תאגיד יכול לפנות לבנק ולקחת הלוואות בלי כל התהליך הזה, למה שאני אחייב את הפלטפורמות לעמוד בסטנדרטים ותחת פיקוח של רשות ניירות ערך בשביל לקחת אשראי?

עיסאווי פריג': גברתי היושבת-ראש, אני חושב שאנחנו לא מכוונים למטרה בסוגיה הזו.

עיסאווי פריג': אין נגיעה לרשות ניירות הערך בחקיקה הזו, לא צריכה להיות לה נגיעה.

עיסאווי פריג': מר האוזר דיבר על כפל פיקח והודה שזה כפל פיקוח – אין דבר כזה כפל שלא מסרבל מערכת.

עיסאווי פריג': אין כפל שלא גורם להתנגשויות כי אלה שני ראשים שונים שחושבים אחרת והעלי אינטרסים שונים בחלק מהמקטעים.

עיסאווי פריג': לשם כך אני חושב שהדיון בסוגיה הזו, חייבים לחתוך אותו בזה שנשים רף שייכנס לחוק, כמו שראיתי הגדרת לווה יחידי, אנחנו נכניס תאגידים ונגביל את זה בסכומי הלוואה מסוימים, אבל תחת אותו מפקח.

עיסאווי פריג': צריך למצוא את ההחרגה.

עיסאווי פריג': אני שוב מבין אותך לגבי מה שקורה בעולם.

עיסאווי פריג': גיוס המונים מחייב להיות תחת הפיקוח של רשות ניירות ערך.

עיסאווי פריג': אבל החוק הזה לא לשם כך נועד.

עיסאווי פריג': ואם אנחנו סוטים ממנו, הכול נופל.

רחל עזריה: נשמע עוד תגובות.

חיים ילין: קודם כל, אני רוצה להודות בטעות.

חיים ילין: כשדברת בשבוע שעבר על תאגיד, אני לא ידעתי מה ההגדרה המשפטית של תאגיד.

חיים ילין: כשהובהר לי שתאגיד יכול להיות גם חברה פשוטה בע"מ ואתה אמרת לעשות הפרדה אלא שהתשתית לא תיתן לתאגידים, אז אני הסכמתי כי אמרתי שאם יש אדם שרוצה – שייקח.

חיים ילין: אבל העסקים הקטנים של תאגידים לא יוכלו לקחת.

חיים ילין: גם אמרת שיש שני רגולטורים.

חיים ילין: בשביל זה אנחנו מחוקקים, כדי לעשות סדר.

חיים ילין: אבל אני רוצה להחזיר אתכם למהות, לפני שנה וחצי, כשוועדת הרפורמות הוקמה והגיעו לפה עם המצגת הנפלאה הזאת שהדפיסו לי אותה עוד פעם.

חיים ילין: אני מזכיר לכם שמשקי הבית בנושא הזה שילמו ריבית של 5.84 ועסקים גדולים שילמו 2.33 – אלה הממוצעים שבנק ישראל הציג לנו.

חיים ילין: אמרנו שלא יכול להיות שממשיך להיות פה במדינת ישראל מונופול וצריך לנסות להוריד את העלויות של העסקים הקטנים ושל משקי הבית, והמטרה של כל החקיקה שאנחנו עושים, גם קואליציה וגם אופוזיציה – שימו לב שכל מי שנמצא פה חוץ מרחל, הוא מהאופוזיציה – היא להרים את התחרות כדי שהבנקים יבינו שהם לא היחידים בשוק הזה.

חיים ילין: אני מבין מאוד שלבנק ישראל שלא רוצה לקחת סיכונים, יש לו בעיה.

חיים ילין: אבל תאמינו לי, גם כשהרמטכ"ל בישראל מבקש תקציב לביטחון, הוא לוקח גם סיכויים וגם סיכונים.

חיים ילין: הוא יודע בדיוק על מה הוא מדבר ומה המשמעות של עוד או פחות מיליארד שקל.

חיים ילין: אבל עד היום לא ראיתי, עם כל הכבוד לבנק ישראל, איך רוצים לממן גם את התספורות.

חיים ילין: ואני אמשיך להגיד את זה כל הזמן.

חיים ילין: אני לא מוכן בשום פנים ואופן שזה יהיה על חשבון אותם משקי בית ועסקים קטנים שבקושי יכולים לקחת מימון.

חיים ילין: אני מתנצל על הטעות שלי ובתוך הטעות הזאת אני אומר: לא.

חיים ילין: נגדיר את התאגידים ונגדיר את גובה ההלוואה, אבל התשתית הזאת צריכה לתת כסף כי זה גם עניין של שר האוצר בממשלת ישראל להניע את הכלכלה על-ידי זה שהכסף יותר זול.

חיים ילין: יהיו פשיטות רגל.

חיים ילין: גם היום יש.

חיים ילין: מה לעשות?

חיים ילין: גם עם פיקוח של הבנקים וכל מה שאתם רוצים.

חיים ילין: האמינו לי שפשיטת רגל של מיליון או שתיים זה כלום לעומת שתי מיליארד.

חיים ילין: אתם כולכם מבינים את הלוגיקה שיש בזה.

חיים ילין: לכן אני חושב שכל התשתית של החקיקה הזאת שצריכה להביא לתחרות , בסופו של דבר צריכה – מבחינתי שיהיה אצלך או אצל דורית, אני לא רב פה עם אף אחד, לא מכיר אף אחד ואין לי גם אינטרסים – אבל אני חושב שזה צריך להיות תחת רגולטור אחד ושלא יהיו כפילויות.

חיים ילין: כל מי שניהל יודע שכשאחריות וסמכות, כל אחת נמצאת במקום אחר – זה כשל ניהולי ממדרגה ראשונה.

חיים ילין: לכן, הרגולטור צריך להיות אחד, האחריות והסמכות צריכות להיות שם.

חיים ילין: ואני מאוד מקווה שהחקיקה הזאת בבסיס תשנה את פני האשראי במדינת ישראל.

חיים ילין: כי אם לא כך, אז זה לא משנה מה אנחנו עושים פה.

חיים ילין: אנחנו רק מדברים בחינם.

רחל עזריה: תודה רבה, חבר הכנסת ילין.

עיסאווי פריג': מתי תתחילי בהקראה כדי שנרוץ בחוק?

רחל עזריה: אני רוצה קודם להגיע להסכמות על הנושאים האלה.

עיסאווי פריג': לא נוכל להגיע למאה אחוז הסכמות אף פעם.

רחל עזריה: לא מאה אחוז, אבל כמו שהתקדמנו עם ה-.

רחל עזריה: MOU בבקשה, התאחדות המלאכה והתעשייה.

רחל עזריה: זה לעניין הזה?

<ליאת גור: אנחנו מייצגים עסקים זעירים וקטנים שהמחזור הממוצע שהם הוא 6-5 מיליון.

<ליאת גור: אין לי פה נתון מדויק, אבל קרוב ל-80% מהעסקים הקטנים במשק הם עד מחזור של מיליון, והרבה מהם, גם אם זו יצואנית קטנה של תיקים ש-100% מהעבודה שלה לייצוא, הם חברה בע"מ, הרבה פעמים גם כדי לקבל הטבות מס שלייצוא.

רחל עזריה: נכון.

<ליאת גור: למנוע ממנה לקבל הלוואות B2P או להיות נתונה לפיקוח של רשות ניירות ערך, זה פספוס של כל תכלית החוק.

<ליאת גור: אני מסכימה עם מה שחבר הכנסת ילין אמר.

<ליאת גור: אנחנו מבקשים שבהגדרה לווה ייכנס גם תאגיד קטן.

<ליאת גור: אנחנו חושבים שאפשר להחריג ולקבוע בחוק הזה שהלוואה של תאגיד קטן, עד סכום של שני מיליון שקלים, לא תיחשב בהצעה לציבור על פי חוק ניירות ערך, ובכך פתרנו את הבעיה.

<ליאת גור: פשוט הלוואה מהסוג הזה לא תיחשב להצעה לציבור ואנחנו ניתן לפלטפורמות עצמן לתמחר את הסיכון והן יודעות לעשות את זה והן עושות את זה טוב.

<ליאת גור: אני חושבת שזה יפתור את הבעיה.

<ליאת גור: אנחנו מאוד מבקשים שגם תאגיד קטן יוגדר כלווה כדי שהעסקים שלנו יוכלו ליהנות כבר היום.

<ליאת גור: לא כל-כך הבנתי מהדברים של ראש רשות ניירות ערך אם הכוונה לפלטפורמות ייעודיות שתקומנה בעתיד או לפלטפורמות שיתלבשו על הפלטפורמות הקיימות.

<ליאת גור: בכל מקרה, מדובר בעיכוב של התהליך הזה.

<ליאת גור: כמו שחבר הכנסת ילין אמר, זו צמיחה של העסקים הקטנים שיכולה לקרות כאן ועכשיו.

רחל עזריה: נשמע את חברת "טריא".

רחל עזריה: איך אתם מתייחסים לזה?

רחל עזריה: האם עסקים קטנים יוכלו ליהנות מהשירות שלכם או להשתמש בפלטפורמה לפי ההצעה המוצעת.

<אייל אלחיאני: אני חושב שבתכלית של החוק הזה לעניין התחרות, אמורה להוזיל ולייצר תחרות.

<אייל אלחיאני: לא תחרות מול הבורסה אלא מול המלווים המסורתיים כמו הבנקים ונותני האשראי האחרים.

<אייל אלחיאני: כרגע, כשמטילים 2% תוספת במחיר, מגבילים את המלווים.

<אייל אלחיאני: שוכחים שב-P2P 50% לפחות אלה המלווים עצמם.

<אייל אלחיאני: אם לא יגיע כסף מהציבור, לא משנה אם יגבילו את התאגיד או שיגבילו את גובה ההלוואה, צריך להגיע כסף ממקור מסוים ואנחנו לא רוצים שהוא יגיע מהבנק.

<אייל אלחיאני: אנחנו רוצים שיגיע מהציבור, מהמוסדיים, מגופים שמחזירים את הכסף של הציבור בחזרה לתועלת הציבור.

<אייל אלחיאני: כאן מבקשים בתזכיר שפרופסור האוזר הציג 4 דברים חשובים מאוד.

<אייל אלחיאני: אחד, 2% תוספת עלות.

<אייל אלחיאני: זו תהיה עלות שתתגלגל על הלקוח הסופי, קרי על הלווה.

<אייל אלחיאני: מכריחים את המלווים להתפשט.

<אייל אלחיאני: כל מי שרוצה להשקיע 100 אלף שקל כדי לתת אשראי, כאן הוא לא יוכל.

<אייל אלחיאני: אם הוא רוצה לשים את זה בלוטו או בבורסה, אין לו בעיה, אבל כאן הוא לא יוכל לעשות את זה ללא תנאים מוקדמים או כל מיני כללים שחלים עליו.

<אייל אלחיאני: זה לא מאפשר לתת.

<אייל אלחיאני: יכול להיות שהניתוח יהיה טוב מאוד והרופאים יהיו מעולים, לא יהיה כאן אשראי לעסקים קטנים באמצעות הפלטפורמות.

<אייל אלחיאני: אנחנו לא יכולים להגיד למלווה מסוים – אני מדבר על המלווה, לא מדברים עליו כאן – שיש לו 100 אלף שקלים והוא רוצה לחלק את זה בין עסקים קטנים לבין פרטיים, אנחנו נצטרך לדווח עליו בשני אופנים שונים.

<אייל אלחיאני: זה פשוט לא יכול לקרות.

<אייל אלחיאני: כפל הרגולציה, לגבי התאגיד או לגבי הפלטפורמה, לא מעניין.

<אייל אלחיאני: אבל יש כאן את הלקוחות, עשרות אלפי, ואני מקווה מאות אלפי לקוחות שהם המלווים במערכת, לא יכולים להיות כפופים לחוקים שונים או להיות עבריינים בפוטנציה.

<אייל אלחיאני: לכן, אנחנו כפלטפורמה לא נוכל לאפשר את זה.

<אייל אלחיאני: אני בכלל לא מדבר על הסכומים.

<אייל אלחיאני: גם כאן אפשר לקבוע רף.

<אייל אלחיאני: אבל במהות, פלטפורמה קיימת לא תוכל לתת הלוואות לעסקים קטנים - - -

רחל עזריה: כי אתה אומר שלא יהיה מי שישקיע.

<אייל אלחיאני: אי אפשר.

<אייל אלחיאני: אי אפשר לחלק מלווה – אם את רוצה להשקיע ולחסוך לילדים באמצעות הפלטפורמות, את לא יכולה להיות גם בעסקים קטנים וגם בפרטיים, כי בעסקים קטנים נצטרך ממך חובות גילוי שונות מאשר ליחידים.

<אייל אלחיאני: הגברת הסכומים תהיה שונה.

<אייל אלחיאני: לא תוכלי להשקיע את המיליון שקלים ממכירת הדירה בתקופת הגישור בפועל, מכיוון שאת זה אנחנו כפלטפורמה לא נוכל לאפשר, קל וחומר שלהחיל עוד 2% עלות על הלווים רק בגלל שזה אצל רגולטור אחר, זה סרבול לא נורמלי.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: לפני שאנחנו ממשיכים, פרופסור האוזר, העניין הזה של ה-2%, אני חושבת שברור שהוא לא באמת יכול לקרות.

רחל עזריה: בעולם של ריבית מאוד נמוכה באופן קבוע ומתמשך בו אנחנו מחפשים את הפתרונות להתמודד עם זה, זה שיעור גבוה מאוד של תשלום רק בשביל ביצוע פעולה.

רחל עזריה: זה לא יוכל לקרות ואני מבקשת שתתייחס לזה.

רחל עזריה: הדבר השני הוא השאלה מאיפה יהיו משקיעים?

רחל עזריה: אם יש כל כך הרבה כבלים שמושתים על מי שרוצה להשקיע בפלטפורמה בתנאי שהוא רוצה שהכסף יגיע לעסקים קטנים, מי ישקיע בעסקים קטנים אם יש את המסלול הקל יותר להלוואה למשקי בית?

רחל עזריה: אז אנחנו מפספסים את כל הרעיון שיהיה אשראי לא רק למשקי בית אלא גם לעסקים קטנים.

רחל עזריה: אשמח אם תייחס לזה.

רחל עזריה: לא התייחסתי לדברים היותר מרחיקי לכת של חברי הכנסת.

<שמואל האוזר: אני אגיד לחברי הכנסת שאני מסכים לחלוטין.

<שמואל האוזר: מה שעומד על השולחן זה פתיחת שוק האשראי לאשראי חוץ בנקאי.

<שמואל האוזר: כל מה שנאמר, גם על ידי חבר הכנסת ילין וגם על ידי חבר הכנסת עיסאווי, כל מה שנאמר זה מה שאנחנו רוצים לעשות.

<שמואל האוזר: אין הבדל מהבחינה הזאת בין אם זה יהיה אצל רשות שוק ההון או ברשות ניירות ערך.

<שמואל האוזר: פה מדובר רק על ההפרדה בין פרטיים לאחרים.

<שמואל האוזר: כל השאר נמצא שם.

<שמואל האוזר: כל הפרמטרים שאתם רוצים נמצאים שם.

<שמואל האוזר: זה לא משנה איפה, אנחנו פותרים אותם.

<שמואל האוזר: שני מיליון שקל, אם חברת הכנסת עזריה תרצה לתת הלוואה, היא תוכל לתת.

<שמואל האוזר: אין מגבלה לפי P2P.

<שמואל האוזר: היא לא תהיה כפופה בכלל לחוק הזה.

<שמואל האוזר: היא פטורה.

<אייל אלחיאני: במצגת שלך רשום חובות גילוי.

<שמואל האוזר: אני מדבר על תאגיד, אתה מדבר - - - אם היא רוצה באופן פרטי לתת.

עיסאווי פריג': מה יצא נכון, מה שאמרת או משאמרו שם?

<שמואל האוזר: מה שאני אומר.

<קריאות: - - -

רחל עזריה: סליחה.

רחל עזריה: פרופסור האוזר, אתה מדבר אלינו.

רחל עזריה: אחר כך אנחנו ניתן התייחסות שנייה ונתקדם.

<שמואל האוזר: אני אשיב בקיצור.

<שמואל האוזר: ראשית, תאגיד לא צריך להתפשט כי תאגיד פטור יהיה לפי הצעת החוק, פטור לחלוטין.

<שמואל האוזר: כלום הוא לא צריך - - -

רחל עזריה: השאלה לגבי המלווה, לא לגבי הלווה.

רחל עזריה: מהשקיע.

<שמואל האוזר: גם לגבי יחידים לא יהיו הבדלים חוץ מהסכומים.

<שמואל האוזר: יהיו מגבלות על הסכומים.

<שמואל האוזר: לעניין האגרות, זה נכון, יש הבדל אחד והוא העניין של האגרות ואותו צריך לקחת בחשבון.

<שמואל האוזר: אנחנו נהיה מוכנים לדון גם בעניי האגרות.

<שמואל האוזר: אני חושב שזו הנקודה היחידה שמבדילה בין הדברים.

<שמואל האוזר: ככל שזאת הנקודה, שם אפשר - - -

חיים ילין: זאת אומרת, פרופסור האוזר, אנחנו מנהלים עכשיו משא ומתן האם יהיה 2%, אחוז או אפס?

<שמואל האוזר: היא העלתה את זה.

<שמואל האוזר: אני מודה שזה ההבדל.

חיים ילין: זה לא רק ההבדל.

חיים ילין: זה שני רגולטורים.

חיים ילין: עדיין אנחנו אומרים שני רגולטורים, גם אם זה - - -

רחל עזריה: קודם כל, אנחנו רוצים להבין לגבי המשקיע.

רחל עזריה: אתה אומר שהוא לא יצטרך למסור מידע ויהיה אפשר להשקיע, אם זה בעסקים קטנים או במשקי בית, באותו אופן.

<שמואל האוזר: אם מדובר על פלטפורמה מעורבת, הפיקוח יהיה על הפלטפורמה, לא על זה שנותן את הכסף.

<קריאה: הפיקוח של מי?

<שמואל האוזר: את זה הסברתי.

<שמואל האוזר: אני חוזר כי אתם מבלבלים בין מי שנותן את הכסף לבין הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: קודם דובר על זה ונתנה דוגמה: חברת הכנסת עזריה תיתן 2 מיליון שקלים והיא תצטרך לתת גילוי - - -

<קריאה: - - -

<שמואל האוזר: אל תבלבלו בין הפיקוח על הפלטפורמה לבין הפיקוח - - -

רחל עזריה: אין לי שני מיליון שקלים להשקיע בשום דבר.

חיים ילין: אמרתי לך - - - עוד מעט זה כבר ייצא ב"טוויטר".

<שמואל האוזר: לגבי הפרט אין שום דבר.

<שמואל האוזר: אנחנו לא מפקחים על מי שנותן את הכסף שם.

<שמואל האוזר: אנחנו מפקחים על הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: בפלטפורמה עצמה כן.

<שמואל האוזר: אם זו תהה פלטפורמה שנותנת שירותים גם לפרטי וגם לתאגידים, אז יהיה פה פיקוח של רשות שוק ההון על הפרטיים ויהיה פיקוח של רשות ניירות ערך על התאגידים.

רחל עזריה: דרישת חובות הגילוי של הרשות, אם רוצים להשקיע בעסקים שזה תחת הפיקוח שלכם לפי - - -

<שמואל האוזר: זה לא עסקים.

<שמואל האוזר: יש שם תאגיד שעובד תחת הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: הפלטפורמה עצמה תבקש מהתאגיד מה שתבקש.

<שמואל האוזר: אנחנו לא שם.

<שמואל האוזר: אנחנו לא מול התאגיד.

<שמואל האוזר: אין לנו שום שיח.

<שמואל האוזר: הוא לא מפוקח על-ידנו.

<שמואל האוזר: הוא פטור.

עיסאווי פריג': פרופסור האוזר אומר שכמו שבמס הכנסה יש מחלקת חברות ומחלקת עצמאים, זה מה שהולך להיות ב-P2P.

עיסאווי פריג': מחלקת תאגדים ומחלקת יחידים.

עיסאווי פריג': אני כאזרח שרוצה לקחת הלוואות אבחר את צורת ההתאגדות שלי, אני אקח את היחיד אם הפיקוח מתאים לי ואם לא מתאים לי, אני אקח אותה כחברה.

<שמואל האוזר: אבל גם אם תיקח חברה, לא תבוא אלי.

<שמואל האוזר: לא אליו ולא אלי.

רחל עזריה: פרופסור האוזר, אני חוזרת למשקיע.

רחל עזריה: אנחנו מנסים להבין האם אנחנו שואלים חיטים ואתה עונה שעורים.

רחל עזריה: אנחנו שואלים על המשקיע: מה מעמדו או מה הדרישות מהמשקיע, אם הוא משקיע בעסקים קטנים.

חיים ילין: או הוא משקיע גם וגם.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: או אם הוא משקיע גם וגם.

חיים ילין: להיפך.

חיים ילין: יכול להיות שהפלטפורמה, בשביל להקטין סיכון, תשים גם בעסקים וגם בפרטי והתשואה תהיה גם שונה בין פרטיים לבין עסקים.

חיים ילין: אבל אתה תבקר אותו וגם דורית תבקר אותו.

חיים ילין: הוא יצא מהכלים.

חיים ילין: הוא יגיד: למה - - -.

חיים ילין: אז הפסדת את העסקים הקטנים או את הפרטיים.

רחל עזריה: זה עניין אחר.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, זו עוד שאלה.

רחל עזריה: אני רוצה שנעבור - - -

חיים ילין: אני רב של שני מיליון השקלים שלך.

רחל עזריה: הם לא שלי.

רחל עזריה: שיהיו שלך.

רחל עזריה: יש פה כמה שאלות וחושב עכשיו הסדר כי עכשיו חשוב לקבל תשובה לכל אחת מהשאלות.

רחל עזריה: אחת, לגבי המשקיע; שתיים, מה שאתה ציינת שבעצם הפלטפורמה תהיה מפוקחת על ידי שני רגולטורים.

רחל עזריה: אחר כך אנחנו נשמע אותם גם.

<שרה קנדלר: - - - התקנות המוצעות אצלנו שיגיעו עוד מעט לוועדת הכספים.

<שרה קנדלר: אין דרישות מהמשקיע.

<שרה קנדלר: אני לא יודעת מאיפה זה מגיע.

<שרה קנדלר: כמו שאין בהצעת החוק הזו, גם בהסדר המוצע על ידי הרשות.

<שרה קנדלר: הדבר היחיד ששונה, כמו שפרופסור האוזר אמר, זה שיש המגבלות - - -

<ורדה לוסטהויז: - - -

<שרה קנדלר: - - - הנושא של האגרה.

<שרה קנדלר: אבל לא בחובות גילוי.

<שרה קנדלר: אין שום חובות גילוי של המשקיע.

<שמואל האוזר: אנחנו מדברים הגודל של הסכום?

רחל עזריה: זו הייתה השאלה הראשונה.

רחל עזריה: השאלה השנייה?

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להסביר את הבעיה שיש לנו.

<ורדה לוסטהויז: כנראה לא הסברנו את זה טוב.

<ורדה לוסטהויז: היום אנחנו פלטפורמה שנותנת אשראי ליחידים.

<ורדה לוסטהויז: היינו מעוניינים לתת גם לעסקים ולא להקים פלטפורמה נפרדת.

<ורדה לוסטהויז: אנחנו רוצים לחלק את כספי המשקיעים בין עסקי לבין יחידים.

<ורדה לוסטהויז: המערכת אצלנו מחלקת את ההשקעות באופן אוטומטי, לפי העדפות השקעה.

<ורדה לוסטהויז: אני לא יודעת לעשות את מה שברשות מבקשת, למשל, לבדוק אם יש למלווה עושר פיננסי מספיק על מנת להשקיע בעסק קטן או לא.

<ורדה לוסטהויז: אני בוודאי לא יודעת לספור את כל ההשקעות שלו בכל הפלטפורמות.

<ורדה לוסטהויז: אין לי יכולת לעשות את זה.

<ורדה לוסטהויז: לכן אני לא יכולה לקחת משקיע ולתת את ההלוואה באותה פלטפורמה, גם ליחיד וגם לעסקים.

<ורדה לוסטהויז: זה לא הולך ביחד.

<ורדה לוסטהויז: זו לא בעיה של כפל רגולציה, זה פחות מפריע לי.

<ורדה לוסטהויז: יש לנו המון רגולציה: יש - - - על אבטחת מידע ויש דברים אחרים.

<ורדה לוסטהויז: אין בעיה בקטע הזה.

<ורדה לוסטהויז: זה לא הכפל אלא אי היכולת לשלב את הדרישות של רשות ניירות ערך יחד עם החוק באותה פלטפורמה.

<ורדה לוסטהויז: אם צריך להקים פלטפורמה נפרדת - - -

רחל עזריה: אחרי דבריה של ורדה אני מבקשת תשובה לשאלה.

רחל עזריה: אנחנו חוזרים למשקיע.

<שמואל האוזר: אנחנו מבלבלים בין הדברים.

<שמואל האוזר: הטעונות שהועלו פה הן טענות לפלטפורמה כי למשקיע אין בעיה.

רחל עזריה: כן, אבל אם הפלטפורמה נאלצת לבקש מהמשקיע את המידע בגלל הפיקוח שלכם - - -

<שמואל האוזר: - - - שם ההבדל.

רחל עזריה: זה בעצם אותו דבר - - -

<שמואל האוזר: אני מקבל - - -

רחל עזריה: פרופסור האוזר, לא אכפת לי מי בסוף שואל את השאלות, אם זה אתם או הפלטפורמה.

רחל עזריה: אכפת לי שלא ישאלו את המשקיע שאלות שלא צריך לשאול אותו.

<שמואל האוזר: רק הפלטפורמה תשאל.

רחל עזריה: לא אכפת לי אם זה הפלטפורמה או אתם.

<שמואל האוזר: לעניין הזה, לא חשוב מי מכתיב את השאלות.

<שמואל האוזר: אני מקבל את מה שנאמר פה, אבל בואו נסתכל על הדברים כפי שנאמרו.

<שמואל האוזר: הבעיה היא לא כפל רגולציה.

<שמואל האוזר: הבעיה היא שיש הבדל בפרטים, אז בואו נדבר על הפרטים.

<שמואל האוזר: אם אנחנו רוצים לדבר על הפרטים של מה שתבקש רשות אחת ומה תבקש רשות שנייה, שם אנחנו נראה שאין הבדלים.

<שמואל האוזר: אבל כשאנחנו מדברים על המהות, ובגלל שיש פלטפורמה ואני מאוד רוצה שתצליחו ואני מאוד בעד, בואו עכשיו נשנה את כל החוקים ונפתח את חוק ניירות ערך שחל על תאגידים.

<שמואל האוזר: זה ייצר לכם בעיות הרבה יותר חמורות ממה שנראה לכם.

<שמואל האוזר: אולי לכם זה יהיה קל, אבל לשוק עצמו זה יהיה רע.

<שמואל האוזר: כי אם תהיינה שתי חברות, יהיה איקס מסוים ואחרי שנתיים-שלוש זה יהיה כפול שלוש, יהיו לכם שני סוגים של חברות: סוג אחד של חברות שיש להן רגולציה כזאת, וסוג אחר שיש להן רגולציה אחרת.

<שמואל האוזר: כמו שהייתי אומר שלבנק לאומי יש רגולציה אחת ולבנק הפועלים יש רגולציה אחרת.

<שמואל האוזר: זה לא יכול להיות.

<שמואל האוזר: הפלטפורמה אומרת שאין לה בעיה ברגולציה כפולה.

<שמואל האוזר: היא יכולה להתמודד עם זה.

<שמואל האוזר: היא רק אומרת שהם רוצים שלא יהיו תנאים שהם לא יוכלו להתמודד איתם.

<שמואל האוזר: זה ההבדל.

<שמואל האוזר: צריך להבין שזה ההבדל.

<שמואל האוזר: על זה מדובר.

חיים ילין: אני לא מבין את מה שאמרת, שאין בעיה של רגולציה.

חיים ילין: עכשיו הוא ענה לך שאין בעיה של רגולציה.

חיים ילין: אז או שאת מרימה להנחתה, ואז הוא מנחית - - -

<ורדה לוסטהויז: אמרתי שיש הרבה רגולציה.

<ורדה לוסטהויז: אבל הרגולציה הכפולה, אנחנו לא יודעים לעשות את זה.

<ורדה לוסטהויז: אי אפשר.

<ורדה לוסטהויז: אי אפשר גם לעסקים קטנים וגם ליחידים.

<ורדה לוסטהויז: לא משנות הדרישות, ברגע - - -

עיסאווי פריג': תני את זה בסיפור חיים, תמחישי בדוגמה.

<ורדה לוסטהויז: אמרתי את זה בסוף.

חיים ילין: לדעתי סיבכת יותר ממה שהסברת עוד פעם - - -

<שמואל האוזר: - - - פרטים לתאגידים.

<שמואל האוזר: גם את זה צריך לקחת בחשבון.

<שמואל האוזר: יש בזה בעיות.

<שמואל האוזר: אני סומך - - -

חיים ילין: כשאני קונה אג"ח ממשלתי או כשאני ושם אפילו בתכנית חיסכון – היום לא, פעם זה היה – מה עושים הבנקים?

חיים ילין: או שהם משקיעים תמורת זה, הם שמים את זה באיזשהו מקום כדי להניע את הכלכלה של מדינת ישראל.

חיים ילין: זה חלק מהעניין.

חיים ילין: עכשיו, אני אומר לך פרופסור האוזר, החלק של משקי הבית הוא 4.2 מיליארד שקל ושל העסקים הקטנים 4.3 מיליארד.

חיים ילין: שניהם ביחד מהווים את הבסיס העיקרי של מדינת ישראל.

חיים ילין: תסתכל - - -

<שמואל האוזר: מה השאלה?

חיים ילין: עכשיו אני שואל אותך למה הם צריכים לשם 3% יותר משמשלמים תשובה ופישמן.

חיים ילין: תסביר לי את זה עכשיו.

חיים ילין: אם אני יכול להוזיל את ה-3% האלה, ואתה לא תגבה את ה-2% שלך - - -

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, תודה.

רחל עזריה: בבקשה, דידי לחמן מסר.

רחל עזריה: דידי או יואב.

<יואב להמן: אני בא מטעם הסוכנות על הפלטפורמה החברתית לאשראי לפריפריה.

<יואב להמן: בעברי שמשתי כמפקח על הבנקים.

<יואב להמן: אני מסתכל על הנושא הזה מהצד של תכלית הפיקוח.

<יואב להמן: בשביל מה עושים פיקוח?

<יואב להמן: בשביל שתי מטרות עיקריות: אחת, יציבות הפלטפורמות; שנייה, הגנת הצרכן, מדובר פה על הגנת המלווים והגנת הלווים.

<יואב להמן: אמר בצדק פרופסור האוזר שמפקחים על הפלטפורמות לשתי המטרות האלה.

<יואב להמן: יציבות, הזכיר פרופסור האוזר בשבוע שעבר את החשש ממעילה או הונאה, שפלטפורמה תיפול, כי הפלטפורמות חשופות לא לסיכון פיננסי אלא רק לסיכונים תפעוליים.

<יואב להמן: בנושא כזה של פיקוח על יציבות של גוף, אין שני מפקחים שאחד מפקח על חלק מהשימושים והשני מפקח על חלק אחר.

<יואב להמן: אם יש שניים שאחראים על היציבות, אז אין אף שאחראי עליה מהבחינה הזו.

<יואב להמן: כמו שנאמר, מפקחים על הפלטפורמה, לא על התכולה שלה, לא על ההלוואות שלה בעניין הזה.

<יואב להמן: לגבי הגנת הצרכן, מפקחים על ההלוואות או על אופן מתן ההלוואות.

<יואב להמן: לכן, זה נכון שחייבים שיהיה מפקח אחד וזה לא כל כך חשוב מי זה, אבל כפל – ראו כבר בטבלה פה שכל כפל כזה מחייב את המפוקחים להתאים את המערכות מחשוב שלהם, את הנהלים והכול לפי המחמיר שבין השניים.

<יואב להמן: תיאום בין מפקחים קיים תמיד.

<יואב להמן: זה נכון שגם בתקופתי היה לנו תיאום נהדר עם שוק ההון ועם רשות ניירות ערך.

<יואב להמן: שוק ההון פיקח על קופות הגמל באותם ימים למרות שהן היו בבעלות הבנקים.

<יואב להמן: ורשות ניירות ערך פיקחה על הבנקים בהיבט של ההנפקות של הבנקים.

<יואב להמן: היא לא פיקחה על יציבות הבנקים.

<יואב להמן: אפילו את הנושא של דוחות כספיים היא העבירה לפיקוח על הבנקים שהיה אחראי על קביעת מתכונת הדוחות הכספיים.

<יואב להמן: ברור שיש תיאום.

<יואב להמן: זה חייב להיות לפי כל סטנדרט בין לאומי, אבל צריך בנושאים המהותיים שהמפוקח יהיה - - - בכל היבט על ידי אחד.

<יואב להמן: הפלטפורמות צריכות להיות מפוקחות על ידי אחד.

<יואב להמן: מאחר ובלאו הכי הפלטפורמות יעסקו במתן אשראי לאנשים פרטיים, עוסקים מורשים וכולי, אלא אם רשות ניירות ערך תסכים לקבל לחסותה גם פיקוח על פלטפורמה מעורבת כזו ולפקח גם על ההיבט של האשראי והסיכונים הנגזרים מאשראי לאנשים פרטיים.

<יואב להמן: אז זה יהיה אצל הרשות, אבל זה צריך להיות אצל אחד משניהם ולא אצל שניהם ביחד כיוון שכל המישורים האלה יתנגשו והפלטפורמות לא יוכלו לעבוד וכתוצאה מזה תהיה הדרה של העסקים הזעירים מהאשראי ובסופו של דבר, בפרקטיקה, אם נותנים 220 או 300 אלף או חצי מיליון שקל לעוסק מורשה או נותנים את זה לעסק זעיר או קטן, אין הבדל גדול בפרקטיקה מבחינת הפלטפורמה.

<יואב להמן: לכן, מהבחינה הזו, איך שלא תחליטו, לא נכון לעשות פיקוח כפול על אותם דברים, באותן מטרות, באותם יעודים.

<יואב להמן: לגבי ה-2% זה באמת הרבה.

<יואב להמן: אני חושב שהרשות צריכה לחשוב על זה.

<יואב להמן: כשדובר על לעשות מתווה של פיתוח פיקדונות ודיברו אז על עשירית אחוז, אחוז כולם התפלצו, אמרו שזה מס כפול ושזה המון ושזה לא יעלה על הדעת.

<יואב להמן: להטיל 2% על המחזור זה בהחלט כואב ואין סיבה - - -

עיסאווי פריג': זה יהיה נכון אם מאמצים את זה.

רחל עזריה: בכל מקרה לא נסכים.

רחל עזריה: אמרנו שאחת המטרות היא לגרום לזה לקרות.

רחל עזריה: 2% ובכלל כל העניין של העמלה הזו לא יכולים לעבוד.

רחל עזריה: אני חושבת שיש הסכמה בנושא הזה.

רחל עזריה: פרופסור עדי אייל, בבקשה.

<עדי אייל: רוב הדברים נאמרו ואני לא רוצה לחזור עליהם.

<עדי אייל: היום אנחנו נותנים הלוואות לבעלי עסקים כיחידים.

<עדי אייל: כמובן, אם יתאפשר, נשמח לתת גם לתאגידים.

<עדי אייל: יש שני דברים.

<עדי אייל: על הנושא של הפיקוח הכפול כבר נאמר שאם נרצה לתת גם לתאגידים ונהיה כפופים לשני סוגי פיקוח, זה כמובן קשה ובעייתי.

<עדי אייל: אם הכוונה היא להקים פלטפורמות חדשות שיתנו לתאגידים, זה סיפור אחר.

<עדי אייל: פיקוח של רשות ניירות ערך או של רשות שוק ההון, שתיהן טובות, שתיהן ראויות, אני לא חושב שיש לנו מה להוסיף בנושא.

<עדי אייל: אבל יש דבר אחד שחשוב לשים לב אליו והוא שאם הולכים ומפרידים את עולם התאגידים הקטנים – אני מדבר על העסקים הקטנים והזעירים – בפועל זה יפגע גם בפיזור של ההלוואות.

<עדי אייל: חלק ממה שאנחנו מנסים לעשות זה להגדיל ככל האפשר את עולם מקבלי ההלוואות.

<עדי אייל: זה מקטין את הסיכון למלווים.

<עדי אייל: אם כאן מפרידים את זה לעולמות שונים, אז חזרנו לעולם של הלוואות פחות מפוזרות שהן גם יותר מסוכנות ואני לא חושב שזה באינטרס של מישהו.

<עדי אייל: לגבי ה-2%: אני חושב שהפיקוח של הרשות לעניין הגיוס האקטיבי הוא מאוד רלוונטי, גם חובות גילוי וכולי.

<עדי אייל: בעניין הפסיבי צריך להחליט ל מי אנחנו כפופים ונקבל את זה באהדה.

<עדי אייל: הנושא של 2% חוסם מבחינתנו את העניין כי זה פוגע בתשואה, לא שלנו אישית, המלווים לא מקבלים את התשואה שהם צריכים ולכן הם לא יפקידו דרכנו ובפועל זה אומר שלה יהיה לנו כסף לתת לעסקים קטנים.

רחל עזריה: לינור מ"לובי 99", בבקשה.

<לינור דויטש: אני מקשיבה למה שפרופסור האוזר אומר ואני חשה שבסופו של יום אנחנו יכולים לזרוק פה את התינוק עם המים, כי אם באמת אתה מאמין בפלטפורמות האלה ואתה רוצה לאפשר אותן ויש כוונה טובה של כל הצדדים, אבל בסוף לא ייצא מזה שום דבר, אז עם כל הכבוד למה שנאמר פה זה לא יעזור.

<לינור דויטש: לכן, הפתרון ההגיוני בעיני זה להגביל את הסכום.

<לינור דויטש: לקבוע איזשהו סכום שמתחתיו יהיה סעיף מפורש שיגיד שזה לא יהיה מפוקח תחת רשות ניירות ערך.

<לינור דויטש: איך שלא תצייר את זה, בסופו של יום הפיקוח של רשות ניירות ערך מסבך את הדברים, גם בגלל הפיקוח הכפול וגם בגלל הדרישות - - -

<שמואל האוזר: זה לא נכון.

<לינור דויטש: קראתי את המצגת, סיימתי לקרוא את הכול.

<לינור דויטש: הקשבתי למה שאמרת.

<לינור דויטש: בסופו של יום זה מה שזה יוצר.

<לינור דויטש: לכן אני אומרת שאם אתה רוצה לא ליצור תקדים – למרות שבעיני אין פה תקדים כי יש פה שוני מהותי בין ללכת לגייס מהציבור הרחב.

<לינור דויטש: אתה לא צריך לדעת מי הם המלווים.

<לינור דויטש: כל התפיסה של ניירות ערך במובן הזה היא שונה.

<שמואל האוזר: זה לא נכון.

<שמואל האוזר: זה אנונימי.

<לינור דויטש: בהקשר הזה אנחנו כנראה חלוקים.

<לינור דויטש: אבל נגיד שבתיאוריה אתה צודק, עדיין אין היגיון להקשות כל כך על הפלטפורמות האלה.

<לינור דויטש: בסופו של יום כולנו רוצים להיטיב עם העסקים הקטנים.

<לינור דויטש: בואו נגביל.

<לינור דויטש: נגביל את זה למיליון שקל, אפיל תגביל לפחות, אבל החברות הגדולות לא מזה יעשו את ההון שלהן.

<לינור דויטש: תשובה לא ילך לגייס את הכסף שלו ככה, לא ילבינו ככה כספים החברות הגדולות.

<לינור דויטש: אלה סכומים קטנים וזניחים.

<לינור דויטש: למה לא לאפשר את זה אם זה יכול להקל על הסיטואציה?

<לינור דויטש: אני פשוט לא מצליחה להבין.

עיסאווי פריג': מה שמדאיג אותי, פרופסור האוזר - - -

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת פריג'.

עיסאווי פריג': אין לי ויכוח עם כל מה ששמעתי.

עיסאווי פריג': מבחינה חוקית, אנחנו פועלים בניגוד לחוק, לפי תפיסתך?

עיסאווי פריג': כשאנחנו מאפשרים את יחידים ותאגידים בפיקוח של אגף רשות ההון?

<שרה קנדלר: זה סותר את חוק ניירות ערך.

<שמואל האוזר: אתה צריך להכניס לחוק הזה - - -

עיסאווי פריג': אנחנו פועלים בניגוד לחוק.

חיים ילין: בשביל זה אנחנו פה - - -

רחל עזריה: נשמע את פרופסור האוזר ואז את היועצת המשפטית של הוועדה.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.

חיים ילין: הרי אנחנו מחוקקים.

חיים ילין: אתה יותר ותיק ממני.

חיים ילין: אנחנו מחוקקים, יכולים לחוקק מה שאנחנו חושבים - - -

עיסאווי פריג': זה משליך - - - במקום אחר.

חיים ילין: לא משליך כי אתה כותב בסעיף שזה מתקן גם את החוק ההוא - - -

עיסאווי פריג': זה מחייב אותנו לשנות את חוק ניירות הערך.

רחל עזריה: בואו נשמע את פרופסור האוזר ואחר כך נשמע את היועצת המשפטית של הוועדה.

רחל עזריה: בבקשה.

<שמואל האוזר: כל מה שמדובר זו בדיוק החקיקה העיקרית.

<שמואל האוזר: אתם יכולים לקבוע מה שאתם רוצים, ומה שתקבעו – תקבעו.

<שמואל האוזר: הדיון פה הוא על מה נכון לעשות.

<שרה קנדלר: החוק הזה מצריך תיקון בחוק ניירות ערך - - -

<שמואל האוזר: יהיה תיקון - - -

<שרה קנדלר: אם - - - פה ולא שם, זה סותר - - -

חיים ילין: - - - 186 חוקים משרד המשפטים ביטל ותיקן.

חיים ילין: אז מה זה בשבילנו - - -

<שמואל האוזר: אני אסביר רק את הנקודה הזאת - - -

רחל עזריה: בקיצור, כי אנחנו רוצים להתקדם.

<שמואל האוזר: חברי הכנסת יכולים להוסיף פטור בחוק ניירות ערך.

<שמואל האוזר: אבל תבינו, ברגע שהוספתם פטור, זה פטור.

<שמואל האוזר: נניח שאני מקבל את הנקודה שעלתה ואתם אומרים עד סכום מסוים – אמרת בשבוע שעבר מיליון וחצי-שניים, לא משנה – נניח שאתה נותן את הפטור הזה, זה עדיין משאיר אותנו בתמונה.

<שמואל האוזר: שלא יהיה שום צל של ספק.

רחל עזריה: מדוע?

<שמואל האוזר: משום שברגע שהם חורגים - - -

חיים ילין: ברור.

חיים ילין: אבל גם אגודות אשראי ובנקים אותו דבר.

חיים ילין: קבענו עד מיליארד וחצי.

חיים ילין: כל מי שמעל מיליארד וחצי - - - אתה עובר - - -

<שמואל האוזר: זה לא אותו דבר.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת פריג'.

עיסאווי פריג': אני יכול להחריג את חוק ניירות ערך במפורש עכשיו בחוק?

<ורד קירו זילברמן: אנחנו לא עושים פה שום דבר מנוגד לחוק.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו דנים בשינוי של חוק כפועל יוצא מדיון בחוק אחר.

<ורד קירו זילברמן: זו הסוברניות של הכנסת ושלכם כמחוקקים להחליט.

<ורד קירו זילברמן: אם מקבלי ההחלטות יחליטו שצריך לעשות תיקון עקיף בחוק ניירות ערך ולהחיל שם פטור זה או אחר, ברוב קולות כמו שתהליכי חקיקה רגילים בכנסת מתקבלים, בהחלט הכנסת יכולה להחליט את זה.

<ורד קירו זילברמן: זה אומר שאנחנו דנים בחוק הראשי ובתיקון עקיף נחיל פטור על אותם גופים שתחליטו במסגרת החוק הזה.

עיסאווי פריג': במסגרת החוק הזה.

עיסאווי פריג': אני לא צריך לחזור - - -

חיים ילין: ואז נעשה הצבעות וכל הח"כים שלא היו שותפים ירימו יד בגלל שעליזה בראשי אמרה להם איך להרים את היד.

עיסאווי פריג': זה תלוי ברמת - - -

חיים ילין: זה מה שיקרה.

רחל עזריה: אני מבקשת מיו"ר רשות ניירות ערך לשקול את העניין של הגדרת סכום.

רחל עזריה: אני רואה שיש לנו עוד הרבה עבודה ויש פה את הנושא שאנחנו צריכים להגיע עליו להסכמה.

רחל עזריה: אנחנו גם נעשה עבודה עד לישיבה הבאה כי כמו שהיה בשלב הראשון של בנק ישראל – שלום, חברת הכנסת מרב מיכאלי.

<אריאלה מלכה: - - - רשות המיסים.

רחל עזריה: כמו שהיו חילוקי דעות ונעשתה עבודה, אנחנו נעשה אותו דבר גם בעניין הזה.

רחל עזריה: שמענו פה רבה התייחסויות ונעבור להקראה.

רחל עזריה: יש מספר דברים שעלו בדיון הקודם וגם היו בסיכום, אני רוצה לוודא שהם נכנסים כמו שצריך.

רחל עזריה: יש נושא אחד של החלה על חל"צ.

<ורד קירו זילברמן: הייתה בקשה של פונים ושל חברי הכנסת לצוות המשפטי ולמשרדי הממשלה לנסות לבחון אם ניתן להכניס חברה לתועלת הציבור במסגרת זו או אחרת של הצעת החוק.

<ורד קירו זילברמן: בדקתי את זה.

<ורד קירו זילברמן: הבקשה הייתה או כשוות ערך לאגודת אשראי, שזה פחות מונח כרגע על שולחן הוועדה, והדרך הנוספת, אולי כפלטפורמה חברתית.

<ורד קירו זילברמן: צריך לבחון את הנקודה הזאת.

רחל עזריה: זה חשוב.

רחל עזריה: הדבר השני היה על הקדמת התחולה בחצי שנה.

רחל עזריה: קודם דיברתם עדיין על שנה.

רחל עזריה: אחד הדברים שעלו בעניין הזה היה שהיינו צריכים לקבל חוות דעת לעניין FATCA.

רחל עזריה: בואו נשמע כעת כדי שנוכל להתקדם בעניין החצי שנה.

<פרידה ישראלי: עלתה השאלה האם על הפלטפורמות חלות הוראות של חקיקת FATCA שיושבות על הסכם שנחתם בין ממשלת ישראל לארצות הברית, לפיו כל מי שמוגדר כמוסד פיננסי ישראלי, למעט אם הוא הוחרג במפורש, צריך לדווח על חשבונות שמחזיקים אמריקאים אצלו.

<פרידה ישראלי: השאלה הייתה האם הפלטפורמות האלה הן בגדר מוסד פיננסי לעניין FATCA.

<פרידה ישראלי: התשובה היא שלעמדתנו מדובר במוסד פיננסי - -

<שמואל האוזר: זה עוד רגולטור.

<פרידה ישראלי: - - מדובר במוסד פיננסי לעניין FATCA, מדובר במוסד שנכנס לקטגוריה של ישות השקעות.

<פרידה ישראלי: ישות השקעות זה גוף שמנהל כספים עבור אחר.

<פרידה ישראלי: גם לפי הצעת החוק הפלטפורמה – בעל רישיון להפעלת מערכת תיווך באשראי – מנהלת את כספי המלווים שמועברים אליה במטרה לתת הלוואות.

<פרידה ישראלי: כמוסד פיננסי היא מחויבת באותן חובות על פי FATCA.

<פרידה ישראלי: מוסד פיננסי צריך להירשם באתר של IRS – רשות המס האמריקאית – ולקבל GIN שזה מספר גלובלי – Global Intermediary Identification Number – וכך הוא מזדהה כמוסד פיננסי והוא מחויב לעשות בדיקות של כל בעלי החשבונות שלו, לזהות את האמריקאים שבהם, בעלי אזרחות או תושבות מס אמריקאית, ולהעביר מידע לגבי אותם בעלי חשבונות והחשבונות שלהם פעם בשנה לרשות המיסים לצורך העברה לשלטונות המס בארצות הברית.

<פרידה ישראלי: בפועל הבנו שיש כבר פלטפורמות שעושות את זה.

<פרידה ישראלי: כל בנק בישראל מקבל מספרGIN .

<פרידה ישראלי: היום הפלטפורמות נעזרות בשירותים של חברה לנאמנות שפותחת את החשבונות ומציגה מספר GIN אמריקאי.

<פרידה ישראלי: זה פוטר את הבנקים הישראלים מלערוך כל בדיקה לאותו חשבון נאמנות.

<דוידה לחמן מסר: נקודה חשובה מאוד.

<פרידה ישראלי: כן.

<פרידה ישראלי: ברגע שמוצג ה-GIN יש הזדהות כמוסד פיננסי בפני הבנק הישראלי ואז זה אומר שאותו מוסד פיננסי, חובות הזיהוי והגילוי של בעלי החשבונות עוברים אליו והבנק הישראלי צריך להסתפק בכך שהוצג לו משהו שמאשר את הפלטפורמה כמוסד פיננסי.

<פרידה ישראלי: זה מבחינת ההיערכות של הבנקים.

<פרידה ישראלי: ברגע שמוצג להם על ידי חברת הנאמנות או הפלטפורמה מספר GIN הן פטורות מעשייה אחרת.

<פרידה ישראלי: תהיה חובה של גילוי של המלווים לפלטפורמה.

<פרידה ישראלי: יהיה צורך באמצעים מקוונים, מאובטחים, לקבל מכל בעל חשבון את - - -

רחל עזריה: אבל זה משפיע באיזשהו אופן על תחולת החוק?

<פרידה ישראלי: זה לא משפיע על תחות החוק.

<פרידה ישראלי: אני רק אומרת שיהיה צורך לקבל תיעוד מהמלווים - - -

רחל עזריה: מפה זה עלה, כל הנושא של FATCA עלה מהעניין שרצינו לקצר משנה לחצי שנה.

רחל עזריה: אנחנו מבינים שזה בסדר.

<פרידה ישראלי: אני רוצה לציין שבהמשך הדרך – הסכם FATCA נחתם עם ארצות הברית - - -

רחל עזריה: אנחנו זוכרים היטב.

<פרידה ישראלי: - - - CRS עם ה-OECD – זה יהיה דומה.

רחל עזריה: גם רשות המיסים?

<דוידה לחמן מסר: השאלה אם יש התייחסות – זה הדבר המרכזי שהיה חשוב לנו להבין – כאשר אזרח אמריקאי מלווה ללא ריבית בישראל, האם זה גם נחשב לעסקה פיננסית לצורך FATCA?

<פרידה ישראלי: אם הוא נותן הלוואה ללא ריבית באמצעות פלטפורמה, יש לו חשבון שמנוהל באותה ישות אליה הוא הכניס את כספי ההלוואה וצריך לדווח לגבי אותו חשבון.

<פרידה ישראלי: לא היו לו הכנסות מריבית, אבל יש לו יתרה בחשבון.

חיים ילין: את חייבת בכל מקרה - - - מלבינה הון בלי ריבית.

חיים ילין: מה לעשות?

חיים ילין: אין לי מה לעשות.

רחל עזריה: רשות המיסים, אין לך מה להוסיף?

רחל עזריה: יפה, מצוין.

רחל עזריה: עוזרים לנו פה.

<דורית סלינגר: הבדיקה של ה-OECD - - -

רחל עזריה: זה בסדר - - -

<דורית סלינגר: יש תקן שפיתח ה-OECD במיוחד - - -

רחל עזריה: - - - זה מה שפרידה אמרה בסוף.

רחל עזריה: אנחנו נעבור להקראה.

חיים ילין: לפני ההקראה.

חיים ילין: ביקשתי בפעם הקודמת, ציינת את זה, אבל דיברתי גם על - - -

רחל עזריה: נכון.

חיים ילין: התשתית הפיזית היא אותה תשתית של חשבון נאמנות בבנק ויש להן אותן צרות כמו - - -

רחל עזריה: שוחחנו על זה קצת.

רחל עזריה: יש פה עוד קצת עבודה שצריך לעשות.

רחל עזריה: אני מבקשת - - -

<דורית סלינגר: - - - הכללי - - - מפוקח.

<דורית סלינגר: כי אם הוא לא מפוקח - - -

חיים ילין: חד-משמעית.

חיים ילין: דורית, אני לא באתי - - - רק על מה שמפוקח, מה שבסופו של דבר צריך את חשבון הנאמנות, חשבון בנק, זו אותה תשתית שצריכה - - -

<יחיאל גנוד: גם במצב שבו הפלטפורמות האלה לא ייחשבו מוסד פיננסי, הן היו נדרשות לקבל מידע על המלווים שלהן כי ברגע שהן פותחות חשבון נאמנות כפי שהחוק מחייב בבנק, הבנק ידרוש מהן מידע לגבי מי הנהנים בחשבון.

<יחיאל גנוד: ולכן, מבחינת המידע שדורשים מהמלווים, אין הבדל אם אנחנו מחשיבים אותם כמוסד פיננסי או לא.

<יחיאל גנוד: ההבדל היחיד זה אם הן תצטרכנה להירשם - - -

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: זה ברור.

רחל עזריה: נתחיל בהקראה.

רחל עזריה: אם אחר כך יישאר זמן, נמשיך.

רחל עזריה: אם יש הערות, אחרי כל סעיף נעצור.

רחל עזריה: אנחנו נסיים ב-14:00.

רחל עזריה: בבקשה.

<ברוך לוברט: "הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי), התשע"ז–2017 תיקון סעיף 1 1.

<ברוך לוברט: בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו–2016‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – (1) אחרי ההגדרה "רישיון הנפקה" יבוא: ""רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי" – כהגדרתו בסעיף 25יז;"; (2) בהגדרה "רישיון למתן שירותים פיננסיים", בסופה יבוא: "(5) רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי;"; (3) בהגדרה "שירות פיננסי", בסופה יבוא: "(5) הפעלת מערכת לתיווך באשראי כהגדרתה בסעיף 25יז;".

<ברוך לוברט: תיקון סעיף 5א 2.

<ברוך לוברט: בסעיף 5א לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא: "(5) מרשם של בעלי רישיונות להפעלת מערכת לתיווך באשראי.

<ברוך לוברט: "; (2) בסעיף קטן (ב), בפסקה (2), במקום "סעיפים 23, 25ט או 25טז" יבוא "סעיפים 23, 25ט, 25טז או 25כה".

<ברוך לוברט: תיקון סעיף 13 3.

<ברוך לוברט: בסעיף 13(א) לחוק העיקרי, במקום פסקה (16) יבוא: "(16) יחיד שעיסוקו במתן אשראי באמצעות מערכת לתיווך באשראי כהגדרתה בסעיף 25יז – לעניין עיסוקו כאמור, ובלבד שאינו בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי.

<ברוך לוברט: " למעשה, הסעיפים שהקראתי – אני מזכיר שאנחנו נכנסים לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

<ברוך לוברט: לחוק הקיים אנחנו מוסיפים פרק שמדבר על P2P, על מערכות תיווך אשראי.

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה רק בסעיף ההגדרות, מכניסים את ההגדרה של בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי.

<ברוך לוברט: מה זה שירות הפיננסי?

<ברוך לוברט: זה הפעלת המערכת.

<ברוך לוברט: אנחנו נראה שבהמשך הסעיפים יש התייחסות גם למרשם.

<ברוך לוברט: אבל בסופו של דבר בסעיף 4 אנחנו מתחילים לקרוא את הפרק הייחודי שעוסק בהוראות לגבי ה-P2P, גם ההגדרות וגם ההוראות האופרטיביות.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו פותחים לדיון.

רחל עזריה: אם יש התייחסויות, בבקשה.

עיסאווי פריג': מה זה 25יז?

עיסאווי פריג': זה חוזר על עצמו יותר מפעם, 25יז.

<ברוך לוברט: בסעיף 3 אתה מתכוון?

עיסאווי פריג': כן.

עיסאווי פריג': כשהגדרת את הרישיון להפעלת מערכת תיווך באשראי, הסעיף - - -

<ברוך לוברט: זה סעיף שאנחנו נקרא.

<ברוך לוברט: כיוון שאנחנו מפנים למערכת P2P, אנחנו מפנים להגדרה שלה בסעיף 25יז, שהוא סעיף חדש שאנחנו נקרא אותו בהמשך.

עיסאווי פריג': לפעמים אתם לא מזכירים את הסעיף.

עיסאווי פריג': יש הבדל בין המקרים בהם לא מזכירים לעומת, נגיד, הסוגיה הזו?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: למעשה בפעם הראשונה - - -

עיסאווי פריג': יש משמעויות?

<ברוך לוברט: בפעם הראשונה אנחנו מפנים להגדרה.

<ברוך לוברט: בפעם שאנחנו מגדירים רישיון, אנחנו לא נדרשים להפנות להגדרה.

<ברוך לוברט: כל פעם שאנחנו מפנים להפעלת מערכת לתיווך באשראי, אנחנו מפנים להגדרה שלה.

<ברוך לוברט: להבנתי זה עניין טכני.

עיסאווי פריג': פיסקה 16 שמתחילה במילים "יחיד שעיסוקו במתן אשראי", האם כאן יש מקום להכניס - - -

חיים ילין: - - -

<ורד קירו זילברמן: ברוך, תסביר שזה סעיף של החרגות - - -

<ברוך לוברט: סעיף 13(א) זה סעיף של החרגות.

<ברוך לוברט: אנחנו לוקחים יחידים – תמיד הייתה לנו את הדוגמה של אותו פנסיונר שיושב בבית ומתעסק במתן אשראי באמצעות פלטפורמה – ואנחנו אומרים שאותו יחיד, אנחנו רוצים לפטור אותו מרישוי.

<ברוך לוברט: אנחנו אומרים שהיחיד הזה, מבחינתנו לא דורש רישוי.

<ברוך לוברט: אנחנו מעדכנים את הפטור שהיה קיים כבר בפרקים הקודמים לאור ההגדרה החדשה.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר אנחנו חושבים שאם יש אדם שזה העיסוק שלו, אנחנו רוצים לפטור אותו מרישוי.

<ברוך לוברט: אנחנו לא רוצים להקשות עליו בעיסוק הזה שלו.

<רן בייליס: אם אפשר להוסיף את המילה "תאגיד" פה.

<רן בייליס: אנחנו חושבים שזה נכון היות ומי שצריך לפטור פה – פה זה סעיף החרגות מרישיון ולכן חושב שתהיה פה הבהרה או הוספה של המילה "תאגיד", גם מהכיוון של תאגידים שמשקיעים באמצעות הפלטפורמות ולא ממש ברור אם הם עצם פטורים מרישיון.

<קריאה: ברור שלא.

<רן בייליס: זה לא ברור.

<רן בייליס: רשום פה "יחיד שעיסוקו במתן אשראי באמצעות מערכת".

<ברוך לוברט: כאשר מדובר בתאגיד שהעיסוק שלו במתן אשראי דרך פלטפורמה, הוא נותן אשראי ולכן צריך רישוי.

<רן בייליס: אבל הם עושים את זה בדרך פסיבית.

<רן בייליס: אנחנו מדברים על מלווים גופים שנרשמים אצלנו ונותנים הלוואות באמצעות המערכת.

<רן בייליס: אנחנו רוצים לפטור אותם.

<רן בייליס: הם עושים את זה באופן פסיבי, הם לא באמת עוסקים זה, זה לא עיסוקם.

<ברוך לוברט: אני לא יודע מה זה פסיבי ומה זה אקטיבי.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר זה עיסוק באשראי והגופים האלו יצטרכו להיבחן ולקבל - - -

<דוידה לחמן מסר: אם חברה רוצה לקחת חלק מהנוסטרו שלה - - - ולהלוות על גבי הפלטפורמה, היא צריכה רישיון?

<ברוך לוברט: אם זה דרך עיסוק, אז כן.

<דוידה לחמן מסר: לא דרך - - -

<ברוך לוברט: אבל זה מה שרשום - - -

<דוידה לחמן מסר: לגבי ההגדרה "דרך עיסוקו", מהי השאלה?

<דוידה לחמן מסר: אם באופן קבוע, לכן מתעוררת השאלה - - - אני רק מנסה להסביר – אם זה העיסוק המרכזי שלה, ברור שהיא צריכה רישיון - - -

<ברוך לוברט: כתוב "דרך עיסוק", גם אם הוא לא עיקרי.

<ברוך לוברט: אם זה דרך עיסוק, אז הוא נותן אשראי ונדרש לפיקוח.

חיים ילין: - - - אם זה תאגיד שעיסוקו - - - שונה לגמרי מתאגיד שהוא פסיבי, כמו שהוא אומר.

<דורית סלינגר: מה זה פסיבי?

<דורית סלינגר: גם המשקיעים המוסדיים מקבלים משקיעים דרך פלטפורמה או גוף שהוא מומחה.

<דורית סלינגר: אז יש פה גוף מומחה והכסף מוזרם אליו לצורך מתן אשראי.

<דורית סלינגר: אבל אם זה מה שהוא עושה כדרך קבע, אז יש לו הגדרה מסוימת.

רחל עזריה: שמענו את ההערה.

<שלומי תורג'מן: רציתי לשאול לשם ההבהרה.

<שלומי תורג'מן: אם אנחנו רוצים להגדיל את השוק, אנחנו רוצים כסף מפרטיים שרוצים להלוות במקום לקבל פיקדון נמוך בבנק, או שיש תאגידים שיש להם אותו מצב.

<שלומי תורג'מן: זאת אומרת, חברה, מכולת למשל, שיש לה שני מיליון שקלים בפיקדון והיא רוצה להלוות את זה באותן פלטפורמות - - -

<דורית סלינגר: - - - שזה לגיטימי לגמרי.

<דורית סלינגר: הן עשות השקעות מהנוסטרו שלהן, מהכספים, והן משקיעות בכל מיני השקעות.

<דורית סלינגר: אז אל תיקח לי את המכולת - - -

<שלומי תורג'מן: אני נותן דוגמה חייה, אני נותן דוגמה קיימת.

<שלומי תורג'מן: בוודאי שאם זה יהיה תאגיד שעיסוקו אשראי, זה משהו אחר.

<שלומי תורג'מן: יש כאלה - - - אני שואל לגבי תאגידים פשוטים, קטנים, שיש להם איזשהו פיקדון שהיו רוצים להלוות אתו, האם גם הם צריכים רישיון?

<ברוך לוברט: אם זה דרך עיסוק אז כן.

<שלומי תורג'מן: זה לא דרך עיסוק.

<שלומי תורג'מן: העיסוק שלו הוא מכולת, לצורך הדוגמה, או חנות נעליים.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: בואו נמשיך בהקראה.

<ברוך לוברט: הוספת פרק ג'3 הוא הפרק שמוסיפים להסדרה של רישיון הפלטפורמות.

<ברוך לוברט: "4.

<ברוך לוברט: אחרי סעיף 25טז לחוק העיקרי יבוא: "פרק ג'3: רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי הגדרות – פרק ג'3 25יז.

<ברוך לוברט: בפרק זה – "היקף פעילות נרחב" – צבר אשראי העולה על 25 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר; "לווה" – יחיד המקבל אשראי ממלווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי; "לקוח" – מלווה או לווה; "מלווה" – מי שנותן אשראי ללווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי, וכן מי שמעביר כספים לבעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי במטרה שיינתנו כאשראי ללווה באמצעות המערכת; "מערכת חברתית לתיווך באשראי" – מערכת לתיווך באשראי הפועלת רק לעניין עסקאות למתן אשראי שאינן נושאות ריבית, ואשר סכום האשראי הניתן באמצעותה, ללווה מסוים, אינו עולה על 100,000 שקלים חדשים בשנה או סכום אחר שקבע השר; לעניין זה, "ריבית" – כל תמורה הניתנת בקשר עם אשראי שיש בה משום תוספת לקרן, יהיה כינויה אשר יהיה, למעט – (1) עמלות לצורך כיסוי הוצאות תפעול, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר; (2) החזר הוצאות סבירות שהוצאו בשל פיגור בהחזר האשראי, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר; (3) כל סכום המתווסף לקרן עקב תנאי הצמדה לאחד מאלה: (א) שער החליפין למטבע הישראלי או למטבע אחר שאישר המפקח, שמפרסם בנק ישראל; (ב) מדד המחירים לצרכן, או מדד אחר שאישר המפקח, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "מערכת לתיווך באשראי" – מערכת מקוונת הפועלת באמצעות רשת האינטרנט או באמצעים טכנולוגיים אחרים שקבע השר בצו, המשמשת לתיווך בין מלווים ללווים לשם ביצוע עסקאות למתן אשראי ולתפעולן של עסקאות כאמור; "צבר אשראי" – סך כל חובות הלווים למלווים, במערכת לתיווך באשראי שמפעיל בעל רישיון, בתוספת סך כל כספי המלווים שהועברו לבעל הרישיון וטרם הוקצו כהלוואות ללווים; "רישיון בסיסי" – רישיון לעיסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, בהיקף פעילות שאינו היקף פעילות נרחב; "רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי", "רישיון" – רישיון לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי שניתן לפי פרק זה, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב; "רישיון מורחב" – רישיון לעיסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, בהיקף פעילות נרחב.

<ברוך לוברט: ".

חיים ילין: אלה אותן הגדרות של הפרק הראשון שקבענו שם מה זה רחב?

חיים ילין: הרישיונות, אלה אותם סכומים או שאתה - - -

<ברוך לוברט: זה דומה.

<ברוך לוברט: לגבי נותני אשראי אלה אותם סכומים.

<ברוך לוברט: לגבי מערכת חברתית לתיווך באשראי יש פה הגדרה חדשה.

<ברוך לוברט: לא הייתה בפרקים הקודמים.

<ברוך לוברט: גם הגדרה של 100 אלף שקלים הסכום ללווה וגם העדר ריבית.

<ברוך לוברט: יש לנו גם הגדרה מעט שונה מהפרקים הקודמים לצבר אשראי.

<ברוך לוברט: אנחנו אומרים שזה כל החובות של הלווים למלווים וגם, כמובן, סך הכספים של המלווים שכבר נמצאים בפלטפורמה ועדיין לא הוקצו להלוואות ליחידים, אנחנו רואים בהם צבר אשראי בחישוב הכללי.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: ברוכה הבאה, חברת הכנסת מרב מיכאלי.

מרב מיכאלי: תודה לך, גברתי היושבת-ראש, אני מתנצלת שלא הצלחתי לבוא יותר מוקדם, אבל אני מבינה שמסתמנת הסכמה שליחידים ולעסקים קטנים עד סכום מסוים - - -

רחל עזריה: בואי תחדשי לנו.

רחל עזריה: אנחנו מקווים שנגיע - - -

מרב מיכאלי: - - - והלוואות תחת רגולטור אחד, נכון?

חיים ילין: מרב, תהיה ממשלת אחדות או לא?

רחל עזריה: מעולה.

רחל עזריה: זה בערך מה שאנחנו דנים בו שני מפגשים, בואי תצטרפי אלינו.

מרב מיכאלי: לכן באתי - -

רחל עזריה: זה חשוב מאוד.

מרב מיכאלי: להביע את תמיכתי בעניין הזה.

רחל עזריה: יש פה מאמץ.

רחל עזריה: ביקשתי מרשות ניירות ערך שיעשו עוד איזשהו מאמץ.

רחל עזריה: הם עשו מאמץ משמעותי.

רחל עזריה: אנחנו נצטרך לראות מה אפשר לעשות.

רחל עזריה: אין הסכמה בעניין זה, יש דווקא הסכמות אחרות בין בנק ישראל לבין הממונה על שוק ההון.

רחל עזריה: עשינו פה כמה התקדמויות, אבל יש עוד עבודה.

מרב מיכאלי: באתי לעזור להסכים בעניין הזה.

רחל עזריה: אין שום בעיה, רק תסגרי ממשלת אחדות.

מרב מיכאלי: בואי נעשה הפוך, בואי נעשה קודם את הרגולטור האחד - - -

רחל עזריה: אם את מתעקשת, אין בעיה.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: אני לא יודעת.

רחל עזריה: אנחנו עוד בדיונים.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להתייחס להגדרה של מערכת חברתית לתיווך באשראי והסביר את ההערות שלנו.

<דוידה לחמן מסר: המערכת הזאת תפעל כחברה לתועלת הציבור.

<דוידה לחמן מסר: זה החל"צ השני בחוק, אם יהיה, אבל זה החל"צ הראשון שמוזכר.

<דוידה לחמן מסר: זאת מערכת שתפעל באמצעות חברה לתועלת הציבור שלא למטרת רווח והיא תנגיש הלוואות – זה החלום – שמקור הכסף הוא ממלווים מקרב יהדות התפוצות והלווים הם עסקים קטנים בפריפריה החברתית והגאוגרפית בישראל.

<דוידה לחמן מסר: חשוב לי להדגיש שההלוואות יהיו ללא ריבית למלווים, והלווים ישלמו עמלה קטנה בלבד.

<דוידה לחמן מסר: גברתי יושבת-הראש, אנחנו מבקשים להעלות את הסכום הזה.

<דוידה לחמן מסר: רק עלינו נגזרה מגבלת הסכום של 100 אלף שקל.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו מבקשים להעלות את הסכום ל-300 אלף שקל הלוואות ליחידים ואני מקווה גם לתאגידים, עסקים קטנים, כי באמת המערכת שלנו מכוונת להלוואות רק לעסקים קטנים - - -

רחל עזריה: מישהו רוצה להסביר את העניין של ה-100 אלף שקל?

רחל עזריה: בבקשה.

<בוריס פבלוב: מערכת חברתית קיבלה בחוק הזה שתי הקלות עיקריות.

<בוריס פבלוב: הקלה ראשונה היא פטור מאנונימיות, והללה שנייה היא פטור מחובת דירוג.

<בוריס פבלוב: זאת אומרת, מלווה שילווה באמצעות הפלטפורמה, מתוקף זה שההלוואה היא חברתית, אי אפשר לעשות לו הערכת סיכון ולחזות מה הסיכון שהוא לא יחזיר את ההלוואה.

<בוריס פבלוב: יש לנו שתי סיבות עיקריות להגבלת הסכום.

<בוריס פבלוב: אחת, האנונימיות שמאפשרת סיכון מוגבר בהלבנת הון.

<בוריס פבלוב: שנייה, הצד של הגנת המלווה שאמנם הוא נותן את ההלוואה כהלוואה חברתית אבל עדיין מצפה לקבל לפחות את הקרן בחזרה ועל הריבית הוא מוכן לוותר.

<בוריס פבלוב: זאת התרומה שלו.

<בוריס פבלוב: זה נכון שמדברים גם על הלוואות לעסקים, ואולי לעסקים נצטרך לחשוב מחדש על התקרה הזאת.

<בוריס פבלוב: כרגע, כשההלוואה היא ליחידים, חשבנו להעמיד אותה על 100 אלף שקל, אבל אנחנו עדיין בוחנים אפשרויות שונות של הגדלת התקרה, אבל הן תלויות במגבלות תפעוליות נוספות.

עיסאווי פריג': חברים, דידי, יש היגיון במה שאת אומרת, אבל ההיגיון של האגף יותר מתקבל על הדעת.

עיסאווי פריג': כשאני מדבר על משהו חברתי, אני רוצה שכמה שיותר אנשים ייהנו מהלוואה ללא ריבית.

עיסאווי פריג': כשיש לך סכום מוגדר ואת מחלקת את זה ל-300, אז כמות האנשים שתיהנה מההטבה החברתית הזו תהיה מצומצמת.

עיסאווי פריג': כשאני נוגע במשהו חברתי אני רוצה לפרוס את זה על כמה שיותר אנשים.

חיים ילין: אבל אתה רוצה גם שיהיה אפקטיבי.

עיסאווי פריג': יש לך סכום כסף - - -

<יואב להמן: יהיה פחות, לא יותר.

<יואב להמן: הרעיון הוא לא לתת הלוואות לאנשים קשי יום.

<יואב להמן: הרעיון הוא לקדם את הפריפריה באמצעות הלוואות לעסקים זעירים, עסקים קטנים.

<יואב להמן: כשמדברים על פרטיים בהקשר הזה, מדברים על עוסקים מורשים.

<יואב להמן: בכל מקרה, עיקר ההלוואות מכוונות ליצור מקומות תעסוקה, להוציא את העוסק הזעיר עצמו ממעגל העוני.

<יואב להמן: בטווח הזה יהיו עסקים שנרצה לתת להם גם 150 ו-200 אלף שקל - - -

מרב מיכאלי: 100 אלף זה מעט כסף.

רחל עזריה: זה ממש מעט.

<יואב להמן: - - - לא יכול להתממן בסכומים שמיקרו-פיננס יעשה בעולם.

<יואב להמן: מבחינה זו, כל מי שמלווה שם נכנס - - - והוא יודע שהוא עושה פה פעולה אלטרואיסטית, הוא לא מקבל ריבית, הוא יודע שזה הולך להלוואות בפריפריה, כלומר הלוואות מסוכנות.

<יואב להמן: מבחינה זו המלווים יודעים ויקבלו גם התראה: אל תתייחסו אל זה כאל השקעה שתעשה פה קופה אלא משהו על גבול התרומה.

<יואב להמן: הם ידעו את זה, לא צריך את הדירוג - - -

חיים ילין: אני מכיר הלוואות בפריפריה מעוטף עזה.

חיים ילין: הגיעו ל-60-50 אלף שקל.

חיים ילין: לא יכלו לעשות שום דבר.

חיים ילין: אלה סכומים קטנים מדי.

חיים ילין: זו לא התפיסה החברתית שכולם יקבלו, זה לא עובד ככה.

חיים ילין: אין שום סיבה בעולם שאתם לא תעלו - - -

רחל עזריה: אתה דיברת על משקי בית.

רחל עזריה: אמרת שהנחת העבודה היא שמכיוון שמדובר במשקי בית.

רחל עזריה: אבל כל הדיון הזה הוא סביב עסקים קטנים.

רחל עזריה: אם אני זוכרת נכון, אמרת שלגבי עסקים קטנים יש מה לדון על סכום גבוה יותר.

רחל עזריה: אולי נשאיר את זה.

רחל עזריה: נסכים לגבי עסקים קטנים שמדובר על סכום גבוה יותר.

עיסאווי פריג': אני רוצה להרחיב.

רחל עזריה: רגע.

רחל עזריה: אני רוצה לשמוע את הרשות להלבנת הון כי נדמה לי שמכם זה מגיע.

רחל עזריה: אז נשמע אותך.

רחל עזריה: בבקשה.

<תמר ולדמן: אני אסביר שמבחינתנו יש סיכון להלבנת הון במיוחד בפלטפורמות האלה בגלל שהסירו את דרישת האנונימיות.

<תמר ולדמן: מבחינתנו יש סיכון בכך שאנשים ינצלו את הפלטפורמה כדי להעביר כספים מאדם א' לאדם ב', והסיכון הזה פוחת ברגע שיש דרישת אנונימיות המשקיע לא יודע למי הוא מלווה.

<תמר ולדמן: ברגע שנפרצת האנונימיות, הסיכון מבחינתנו גובר, ולכן מה שיותר חשוב מהסכום הכללי שניתן ללווה מסוים זה שתהיה איזושהי מגבלת פיזור, אפילו אם זה יהיה בסכום יותר נמוך – הבנו שאין להם בעיה עם זה – לגבי הלוואה מסוימת ממלווה ללווה מסוים.

רחל עזריה: זה בסדר מבחינתכם?

חיים ילין: ככה מורידים את הסיכון.

חיים ילין: אין להם ברירה.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר לוועדה.

<דוידה לחמן מסר: היה לנו דין ודברים עם כולם, לא רצינו להטריד אחרי שהגענו להסכמות ולכן מה שאמר בוריס קצת הפתיע אותי.

<דוידה לחמן מסר: הצענו לעלות עד 300 אלף שקל, כאשר מעל לסכום של 100 אלף שקל, נגיד שאת מבקשת 300 אלף שקל, אני כולה להלוות לך 100 אלף שקל, אם אני ארצה להלוות לך 200 אלף - - -

רחל עזריה: אני מצטערת.

רחל עזריה: כל הזמן מלווים לי, כל הזמן אני משקיעה.

חיים ילין: בסוף עוד תצא כתבה שאת מתעשרת - - -

<דוידה לחמן מסר: - - - הוא מבקש עכשיו של 200 אלף שקל.

<דוידה לחמן מסר: התוצאה תהיה שאני אוכל להלוות לו 100 אלף שקל, אבל אם ארצה להלוות לו 200 אלף, לא אוכל.

<דוידה לחמן מסר: מעל 100 שקל, זה יוגבל ל-20 שאלף שקל.

<דוידה לחמן מסר: אני לא רוצה לבלבל אתכם.

<דוידה לחמן מסר: זה מה שהצענו לרשות ואני מבינה שזה עונה - - -

חיים ילין: זאת אומרת, עד 100 אלף שקלים ראשונים זה יכול להיות אדם אחד, מעבר לזה, עד 20 אלף שקל - - - בשיטה של ה-P2P אלה סכומים מאוד גדולים עדיין.

<יואב להמן: - - - לא יקרה.

<דוידה לחמן מסר: נכון.

<דוידה לחמן מסר: הנושא הוא שאצלנו האנשים עולים על הפלטפורמה, אני שרית הספרית או שרית שמנהלת בית ספר לילדים קשי חינוך עולה על הפלטפורמה ומבקשת הלוואה.

<דוידה לחמן מסר: אתה בעלים של קרן פילנטרופית, רואה אותי ואתה רוצה לתת לי הלווה של 100 אלף שקל ללא ריבית.

<דוידה לחמן מסר: אני לא רוצה להגביל אותך עד 100 אלף שקל.

<דוידה לחמן מסר: מעל 100 אלף שקל אתה תהיה - - -

חיים ילין: זו תפיסה אחרת של רמת סיכון וריבית.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת פריג'.

עיסאווי פריג': יש לי שתי הסתייגויות: אני לא חסיד לדחוף אשראי למשק, זה באופן כללי.

עיסאווי פריג': אני חושב שנשלם ביוקר והשנים הבאות יוכיחו את זה.

עיסאווי פריג': מכאן יש לי שתי הסתייגות בקטע הזה.

עיסאווי פריג': כתוב "אינו עולה על 100 אלף שקלים חדשים בשנה".

עיסאווי פריג': מה, כל שנה אני יכול לקחת 100 אלף שקל?

<דוידה לחמן מסר: זה יהיה ברור - - -

עיסאווי פריג': אין דבר כזה ברור.

עיסאווי פריג': אני מדבר על חקיקה.

<דוידה לחמן מסר: אתה צודק - - -

עיסאווי פריג': כתוב: "אינו עולה על 100 אלף שקל לשנה".

עיסאווי פריג': דהיינו, כל שנה אני יכול לקחת 100 אלף שקל.

<ברוך לוברט: אנחנו נבהיר.

<ברוך לוברט: הכוונה היא ליתרה - - -

עיסאווי פריג': זה לא ברור.

<ברוך לוברט: נבהיר את זה בנוסח.

<ברוך לוברט: מבחינתנו, ככל שזה מקובל עליכם, מעבר לעיקרון שככל שתהיה התייחסות לעסקים, אנחנו כמובן נהיה מוכנים להגדיל את הסך.

<ברוך לוברט: ככל שזה מקובל על הרשות לאיסור הלבנת הון, אנחנו נהיה מוכנים להגדיל את זה ל-300 אלף שקלים.

<ברוך לוברט: אבל נבהיר שיהיה פיזור.

<ברוך לוברט: זה לא יהיה ממלווה אחד.

עיסאווי פריג': תחזור בבקשה.

<אריאלה מלכה: ברוך, מה המשפט האחרון?

<ברוך לוברט: קודם כל נבהיר את ההערה של חבר הכנסת פריג' לגבי היתרה, שהכוונה היא לא 100 אלף שקלים כל שנה.

<ברוך לוברט: מעבר לכך, אנחנו מוכנים להגדיל את הסכום ל-300 אלף שקלים ונקבע שיהיה פיזור בהתאם להערה של הרשות לאיסור הלבנת הון.

עיסאווי פריג': ההערה השנייה שלי לגבי ה-300 אלף בהמשך למה שאמרת.

עיסאווי פריג': שמעתי את החברים כאן כשנגענו בסוגיית התאגיד, דיברו על מחזור של מיליון שקל.

עיסאווי פריג': תאגיד שיש לו מחזור של מיליון שקל, כמה מימון הוא צריך?

עיסאווי פריג': חברים, היגיון, כמה?

חיים ילין: אני רוצה להרחיב.

<קריאה: - - -

עיסאווי פריג': יפה, יפה.

עיסאווי פריג': אז ה-300, אם זה הרחבה או הקמה ולא מימון שוטף.

עיסאווי פריג': אתה מבין?

עיסאווי פריג': אם אני צריך כסף למימון שוטף, מחזור של מיליון שקל - - -

<דוידה לחמן מסר: רוצה, נגיד, הלוואת גישור.

עיסאווי פריג': אם אני צריך כהלוואת גישור - - -

<דוידה לחמן מסר: אנחנו מדברים על מערכת חברתית, חבר הכנסת פריג', המערכת החברתית, התאגיד, מלכ"ר.

<דוידה לחמן מסר: עולה עמותה ואומרת: אני צריכה הלוואת גישור לשנה.

<דוידה לחמן מסר: אני יודעת שדיברנו על זה, יכול להיות שיש איזשהו – אדם אחר רואה את זה, אני המשקיעה רואה את זה ואומרת: זאת עמותה שעושה עבודה נפלאה, אני אלווה לה.

<דוידה לחמן מסר: אסור לי לפי הלבנת הון להלוות את כל ה-300, אני אלווה לה 100 ומישהו אחר ילווה לה את היתר.

<דוידה לחמן מסר: הנזק שאנחנו יכולים לגרום למערכת האשראי הישראלית הוא De Minimis של ה-De Minimis.

<דוידה לחמן מסר: ולכן אני באמת מציעה לדבר על דברים משמעותיים.

<דוידה לחמן מסר: אף אחת מהפלטפורמות לא הוגבלה כאן לגובה הלוואות שהיא יכולה לתת לאף אחד.

<דוידה לחמן מסר: אז עם כל הכבוד, מערכת של הלוואה ללא ריבית, שבעצם מי שמלווה את הכסף צריך להחליט – לא אני מחליטה – זה לא - - -

עיסאווי פריג': אבל הוא מחויב להחזיר לך את הכסף.

<דוידה לחמן מסר: נכון, אז - - -

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': שלא יחזיר.

עיסאווי פריג': את נותנת כסף שהוא צריך להחזיר לך.

רחל עזריה: אבל הלוואות גישור זה - - -

<דוידה לחמן מסר: - - - שני דברים - - -

רחל עזריה: מה הבעיה?

עיסאווי פריג': אני לא רוצה לגרום למצב של דחיפת אשראי ללא חשבון במשק.

רחל עזריה: אבל דווקא - - -

עיסאווי פריג': כתוב בפרוטוקול מה שאמרתי?

עיסאווי פריג': אני בעד לתת כסף להקמה, להרחבה.

עיסאווי פריג': אבל לתת כסף, 300 אלף לפעילות שוטפת, למחזור של מיליון שקל, זה אומר דרשני.

עיסאווי פריג': זה הכול.

רחל עזריה: חבר הכנסת פריג', אני לא חושבת שתפקידנו להגביל את זה בחוק, בטח לא בחקיקה ראשית.

רחל עזריה: אני מסכימה אתך שזה שיקול שבסוכנות היהודית, בפלטפורמה הזו, יצטרכו לעשות, לא יכול להיות שהם ילוו כל כך הרבה כסף שלא ברור מאיפה יחזור.

רחל עזריה: אבל אני לא פשוט לא חושבת שזה תפקידנו בחקיקה הראשית להגביל את הסכומים ככה.

<יואב להמן: הסיכון הזה הוא הרבה יותר נכון בבנק, בגופים - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: ושם אנחנו לא מגבילים ואנחנו גם רואים את התוצאות - - -

עיסאווי פריג': אני לא נגדכם.

עיסאווי פריג': אני בעד.

עיסאווי פריג': אני רוצה שתהיו - - -

<דוידה לחמן מסר: אתה מפריע לנו עכשיו, אני אגיד לך למה - - -

רחל עזריה: תנסחי מחדש.

חיים ילין: לכל ח"כ יש תפקיד.

חיים ילין: זה התפקיד של עיסאווי.

רחל עזריה: חבר הכנסת פריג' - - -

עיסאווי פריג': הייתי בסדר ועכשיו אני לא בסדר.

רחל עזריה: חבר הכנסת פריג' הוא חבר כנסת מסור בוועדה, עובד, מגיע ומסייע.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו רוצים להנגיש אשראי ללא ריבית - - -

עיסאווי פריג': חאלס, בסדר.

עיסאווי פריג': כל מה שתגיד זה בסדר.

<דוידה לחמן מסר: עוד הערה אחת לנושא שקבע השר.

חיים ילין: - - - תדעי לך.

חיים ילין: הוא באמת לא מפריע.

<דוידה לחמן מסר: לא.

<דוידה לחמן מסר: הוא לא מפריע.

<דוידה לחמן מסר: אני צוחקת.

<דוידה לחמן מסר: זה היה בהומור.

עיסאווי פריג': סליחה שהפרעתי לך.

<דוידה לחמן מסר: חבר הכנסת פריג', אני מתנצלת, אני אומרת שאתה כאילו חוסם את הפעולה שלנו.

<דוידה לחמן מסר: לזה התכוונתי.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה לומר שדווקא פה בהגדרות הכפיפו אותנו לתקנות של השר או לקביעות של השר.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו מבקשים שבמקום השר זה יהיה המפקח.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר במה מדובר.

<דוידה לחמן מסר: בוא ונקרא את ההגדרה.

<דוידה לחמן מסר: בניגוד לסעיפים האחרים שבחוק הזה, הפלטפורמה שלנו לא גובה ריבית והיא מבקשת לגבות מהלווה עמלה באישור המפקח.

<דוידה לחמן מסר: החוק קבע עמלה שקבע השר.

<דוידה לחמן מסר: נקודת המוצא הייתה שהשר צריך לקבוע תקנות שבהן תקבע עמלה זהה אם יקומו 3 או 4 פלטפורמות כמונו.

<דוידה לחמן מסר: לגישתי, כל פלטפורמה תצטרך שיעור עמלה שונה בהתאם להוצאות התפעול שלה.

עיסאווי פריג': בסדר, אבל - - -

<דוידה לחמן מסר: לכן אנחנו מבקשים שלא שר יקבע את הדבר אלא המפקח.

<דוידה לחמן מסר: אני אציג בפני המפקח את העלויות של הפלטפורמה, ולפי העלויות של הפלטפורמה הוא יצטרך להגדיר מה גובה העמלה שאנחנו רשאים לבקש מהלווים.

<דוידה לחמן מסר: זו לא קביעה בתקנות של השר באישור הוועדה.

<דוידה לחמן מסר: זה לא שייך.

<דוידה לחמן מסר: זה דבר אופרטיבי מצומצם ביותר שמכוחו אנחנו יכולים לפעול.

<דוידה לחמן מסר: פניתי לחברי במשרד האוצר וביקשתי שבמקום שיהיה כבתו בכל מקום שקבע השר, שיהיה כתוב שאישר המפקח.

<דוידה לחמן מסר: זה כל מה שאני מבקשת.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: חש התנגדויות?

עיסאווי פריג': אני לא מתנגד.

רחל עזריה: יפה.

רחל עזריה: חשדנו.

רחל עזריה: חששנו.

<ורד קירו זילברמן: לגבי מה שאמרה גברת דידי לחמן, בכל מקרה אני רוצה לבדוק את זה אצלנו עם צוות של ועדת כספים ולהוסיף שמאותו מקום מגיעה בקשה להוסיף בהיקף פעילות נרחב את אישור ועדת הכספים של הכנסת לסכום הגבוה יותר שקבע השר, זה גם קבוע במקום אחר בחוק.

<ורד קירו זילברמן: ולמערכת החברתית לתיווך באשראי, ככל שהסכום יהיה 100 אלף או 30 אלף וייקבע סכום אחר באישור השר, זה יבוא גם לאישור ועדת הכספים של הכנסת.

<ורד קירו זילברמן: זו הייתה בקשה של צוות כספים שלנו.

רחל עזריה: שינוי בסכום?

<ורד קירו זילברמן: כן.

רחל עזריה: זה נראה לי - - -

<ורד קירו זילברמן: בגלל הבעייתיות - - -

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: נדבר על זה.

רחל עזריה: זה נראה לי עומס - - -

<דוידה לחמן מסר: לחילופי חילופין, הנושא של התאגידים, העסקים הקטנים - - -

עיסאווי פריג': דברי, מקשיבים.

עיסאווי פריג': דברי.

רחל עזריה: בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: לחילופי חילופין, אם לא ייקבע שכלל הפלטפורמות רשאיות לעבוד גם על העסקים שהם תאגידים – מסיבה לא ברורה לי, אבל אם ייקבע – אני מבקשת שתראו את הפלטפורמה שלנו בחילופי חילופין באופן שונה בגלל שהפלטפורמה - - -

רחל עזריה: חכי, דידי, יש לנו פה עוד עבודה.

רחל עזריה: אנחנו עושים את העבודה, וגם מרב מיכאלי הבטיחה שהכול יסתדר.

עיסאווי פריג': באותו סעיף יש לי – בסוכנות אני לא נוגע - - -

<אריאלה מלכה: לא מתעסק איתה.

עיסאווי פריג': לא מתעסק איתם.

עיסאווי פריג': ברוך, בקטע של ההגדרות של לווה ומלווה, אני רואה לווה יחיד מקבל אשראי, נכון?

עיסאווי פריג': ומלווה, מי שנותן אשראי ללווה, נכון?

<ברוך לוברט: נכון, אבל הוספנו גם את מי שמעביר כספים.

עיסאווי פריג': זו השאלה הראשונה: מה השוני בין מעביר לנותן?

<ברוך לוברט: זה ההבדל בין המלווה ללווה.

<ברוך לוברט: הלווה ז רק מי שכבר מקבל את האשראי.

<ברוך לוברט: לעניין המלווה, יש לנו 2 סיטואציות.

<ברוך לוברט: בגלל שזו פלטפורמה, יש סיטואציה שאתה תעביר כמלווה כסף לפלטפורמה, אבל עדיין הפלטפורמה עוד לא העבירה את זה לשום לווה, לא איתרה שום לווה שיקבל את הכסף.

עיסאווי פריג': אז הנותן זה הפלטפורמה והמעביר זה מלווה?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: יש שתי סיטואציות בהן אתה תחשב כמלווה: גם אם נתת כבר אשראי, זאת אומרת שהפלטפורמה כבר לקחה את הכסף שלך ונתנה אותו למישהו, אז אתה מלווה; וגם אם רק נתת את הכסף לפלטפורמה והיא עדיין לא נתנה את זה ללווה, מבחינת החוק אתה תחשב כמלווה כי כבר העברת את הכסף שלך לפלטפורמה.

<ברוך לוברט: יש פה שתי סיטואציות שבהן אתה כבר נחשב מלווה: א', אם העברת כסף לפלטפורמה והיא העבירה אותו ללווה.

<ברוך לוברט: ב', גם אם רק העברת את הכסף לפלטפורמה והיא עדיין לא מצאה - - -

עיסאווי פריג': אז המילה "נותן", איפה היא תופסת?

<ברוך לוברט: נותן האשראי זה ממש כשכבר יש לווה שקיבל את הכסף שלך.

<ברוך לוברט: המילה השנייה, "מעביר", או הפעולה של "מעביר" זה רק אם העברת את הכסף לפלטפורמה והיא עדיין לא נתנה את האשראי - - -

עיסאווי פריג': השאלה השנייה: בלווה הגדרת במפורש יחיד.

<ברוך לוברט: נכון.

<ברוך לוברט: זו בדיוק הנקודה שעליה דיברנו בתחילת הישיבה, זאת המגבלה.

<ברוך לוברט: אני מדבר רק על לווים יחידים ולא על תאגידים.

עיסאווי פריג': במלווה לא הגדרת יחיד, דהיינו, אני יכול לקחת כסף מוסדי.

<ברוך לוברט: אין מגבלה.

<ברוך לוברט: בדיוק.

<כפיר בטט: מוסדי וגם מכל חברה האחרת.

<כפיר בטט: כל תאגיד, כמו שנתנו פה דוגמה - - -

עיסאווי פריג': כל נותן מוסדי או כל תאגיד יוכל לתת כסף.

עיסאווי פריג': לקחת כסף – רק יחיד.

<ברוך לוברט: נכון.

עיסאווי פריג': את זה הגדרתם.

עיסאווי פריג': עכשיו אנחנו מסיימים, אין לנו זמן.

עיסאווי פריג': אני רוצה ככה לעוף אתכם.

עיסאווי פריג': אפיקי ההשקעה בארץ מוגבלים ליחידים ולמעמד ביניים ולכל מי שמרוויח סכומים.

עיסאווי פריג': אין אפיקי השקעה, בנקים לא נותנים.

עיסאווי פריג': אם אפיק ההשקעה הזה ב-B2P הוא טוב, הוא נותן 6-5 אחוזים ריבית שנתית, בשנים האחרונות זה משהו טוב, אז כשאני מלווה ומאפשר למוסדיים להיכנס למשחק, אז בעצם המוסדיים ישתלטו, הם הכול.

עיסאווי פריג': לא יהיה לי מקום, כשיש לי חצי מיליון – לא שני מיליון – לתת, אין לי מקום.

עיסאווי פריג': המוסדיים ישתלטו על הכול.

עיסאווי פריג': אתה מבין?

עיסאווי פריג': אני חושב שיש חוסר סימטריה.

עיסאווי פריג': אני רוצה לפתוח אפיקי השקעה ליחידים, למעמד הביניים, לאנשים שעובדים.

עיסאווי פריג': אני כאן חוסם אותם במידה מסוימת.

עיסאווי פריג': מה אתם אומרים?

<ברוך לוברט: יש לנו התייחסות.

<ברוך לוברט: אנחנו לא רואים פה - - - קודם כל, מבחינת מקורות, אנחנו לא רוצים להגביל את המקורות שייכנסו לפלטפורמה מעבר לזה, יש בתוך החוק הוראה שנקרא בהמשך שבאמת בהקצאה של הכספים של המלווים ללווים, לבעל רישיון אסור להעדיף מלווה מסוים על פני מלווה אחר, בוודאי כשמדובר בהלוואות דומות.

<כפיר בטט: כשהמוסדיים משקיעים, קרנות הפנסיה, קופות הגמל והכול, זה כסף שלנו, עמיתים שרוצים לחסוך.

<כפיר בטט: אם נוכל למצוא שם אפיק השקעה נוסף שייתן 6-5 אחוזים, אז כולנו ניהנה מזה ואני חושב שיצאנו עם המטרה גם כאן.

<כפיר בטט: מצד שני, אנחנו רוצים להזיז את המחט, להשפיע על התחרות באשראי.

<כפיר בטט: ללא ספק אנחנו צריכים מקורות רבים.

<כפיר בטט: לפלטפורמות היום יש כ-300-200 מיליון שקל - - -

עיסאווי פריג': מה תגיד לאזרח שמחפש אפיקי השקעה?

עיסאווי פריג': לאזרח שיש לו מזומנים?

<כפיר בטט: א', כשהמוסדיים משקיעים, אז האזרח מרוויח; ב', המטרה העיקרית שלנו בחוק הזה היא להגביר את האלטרנטיבות לאשראי.

<כפיר בטט: זאת אומרת, גם יש את המטרה של הגברת אפיקי השקעה.

<כפיר בטט: אם נגביל את האפשרות להכניס כסף לתאגידים ובכלל זה למוסדיים, נפגע אנושות במטרה הראשונה שלנו שהיא לייצר אלטרנטיבות אמתיות להוזלת מחירי האשראי בישראל.

עיסאווי פריג': כולם יבואו לתשואה גבוהה, אל תדאג, אל תתרגש.

עיסאווי פריג': האם לא חשבתם להגביל את מקור הכסף בין מוסדיים לשוק פרטי?

עיסאווי פריג': נגיד חייב להיות 20% מהכסף מיחידים, לא ממוסדיים, כי המוסדיים ישתלטו על זה, זה ברור.

עיסאווי פריג': תחשבו על זה.

עיסאווי פריג': אני רוצה שתחשבו על זה.

<יואב גפני: אתה אומר שאם יהיה פה מסלול השקעה אלטרנטיבי טוב עבור המשקיע המוסדי, עבור העמיתים בקרנות הפנסיה, אז הם ייכנסו לזה בהמוניהם.

<יואב גפני: אם זה באמת מסלול אלטרנטיבי וטוב – מה טוב שייכנסו.

<יואב גפני: אני רוצה לומר לך שהיה קושי אחר.

<יואב גפני: קודם כל, המוסדיים בינתיים לא שם.

<יואב גפני: אבל בלי קשר היה קושי לפני פחות או יותר שנה בכך שההשקעות האלה של המוסדיים הן בעצם הלוואות.

<יואב גפני: והלוואות לא סחירות, אם הן לא מדורגות, המוסדיים מוגבלים מלהשקיע בהן.

<יואב גפני: לכן, גם אם היינו רוצים, אז הם לא יכולים היו להשקיע.

<יואב גפני: דווקא בגלל הבעיה הזאת והרצון לתת לחוסכי הפנסיה ליהנות מהמסלול הזה אם ירצו ליהנות ממנו, פתחנו את האפשרות - - -

עיסאווי פריג': תחשוב על זה ובישיבה הבאה אני אגיד לך את הראייה הרחבה שלי.

עיסאווי פריג': יש לי ראייה בזה, אבל עכשיו שעה 14:00, סיימנו.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: אנחנו נמשיך.

רחל עזריה: אני רוצה להגיד כמה מילות סיכום.

רחל עזריה: אחד, לגבי ה-Fintech, אני מבקשת שהוא ייכנס ל-MOU.

רחל עזריה: הבנתי שזה מוסכם.

רחל עזריה: התחולה תהיה בעוד חצי שנה.

רחל עזריה: זאת אומרת, חצי שנה מוקדם יותר ממה שהיה.

רחל עזריה: זה גם הוסכם.

<ברוך לוברט: אני מציע שניתן חצי שנה מהיום שהחוק יעבור להיערכות.

<ברוך לוברט: אני לא בטוח שלהקדים - - - כרגע ינואר הוא פחות מחצי שנה, אבל בסדר.

רחל עזריה: בסדר.

<לינור דויטש: אני רק מזכירה לפרסם את המזכר.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: פרסום ה-MOU כשהם יסיימו.

רחל עזריה: אתם תסיימו ואז נשלח את זה לכל הנוכחים.

<אריאלה מלכה: את נותנת דד-ליין לתגובה שלהם?

עיסאווי פריג': חייבת דד-ליין.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בשבוע הבא נדון בתגובות.

רחל עזריה: עד שני הבא.

<לינור דויטש: רק שיהיה זמן סביר לתגובה - - -

רחל עזריה: כן, שני הבא.

רחל עזריה: יש חג באמצע.

רחל עזריה: זה בסדר לכם?

רחל עזריה: תספיקו?

<יואב גפני: מכיוון שהתוספת שאנחנו מדברים עליה היא תוספת בנקודה מסוימת וממילא המזכר - - -

רחל עזריה: אין בעיה, תוציאו את מה שיש.

רחל עזריה: נוציא היום את מה שיש ואז ביום שני הבא - - -

<אריאלה מלכה: אנחנו בחופש בשלישי, רביעי וחמישי – אז היום נעביר.

<יואב גפני: מצוין.

<יואב גפני: זה אצלכם, כמדומני.

רחל עזריה: בסדר, אנחנו נעביר.

רחל עזריה: לגבי עסקים קטנים, עוד לא הצלחנו להגיע להסכמה.

רחל עזריה: זה נושא חשוב ואני מעריכה מאוד את ההתקדמות בעניין האגרות.

רחל עזריה: האגרות לא יוכלו לחול, בטח לא בעולם הזה של הריבית הנמוכה.

רחל עזריה: זה פשוט יהרוג כל סיכוי או יפגע בסיכויים של כל הפלטפורמות לעסוק בעסקים קטנים.

רחל עזריה: אני מבקשת שתשקלו גם סכום שמתחתיו לא תעשו את פיקוח.

רחל עזריה: אנחנו מבינים שזה ממש הכרח, אז אני מבקשת שתשקלו את זה, הרשות לניירות ערך.

עיסאווי פריג': היא לא שחקן בחוק הזה, הרשות לניירות ערך.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אבל אנחנו עובדים בשיתוף פעולה.

רחל עזריה: עצרנו בסעיף 4.

רחל עזריה: נמשיך ביום שני הבא.

רחל עזריה: תודה רבה וחג שמח.

רחל עזריה: הישיבה נעולה.