הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 116, 2017-05-22 12:15

רחל עזריה: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הדיון על הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי), התשע"ז-2017.

רחל עזריה: מ/1127 קודם כל אני רוצה לומר שיפה שכולם הגיעו על אף חששות מפקקים בגלל טראמפ.

רחל עזריה: כירושלמית אני יכולה לומר שאלה הימים הכי קלים.

רחל עזריה: מגיעים לכל מקום הכי מהר.

רחל עזריה: אנחנו, בדיון הקודם ביקשנו, שתהיה התקדמות בעניין ה-MOU ושישבו יחד הממונה על שוק ההון והמפקחת על הבנקים או נציגי בנק ישראל.

רחל עזריה: היתה התקדמות משמעותית ואנחנו נבקש שההתקדמות תוצג בפני חברי הוועדה.

רחל עזריה: זה יהיה הנושא הראשון.

רחל עזריה: הנושא השני – אנחנו נדון בכל הנושא של הרשות לניירות ערך ועסקים קטנים, ביכולת של העסקים הקטנים לקבל אשראי בתוך ה-, זה יהיה הנושא השני בדיון.

רחל עזריה: פרופ' שמואל האוזר, יו"ר הרשות לניירות ערך נחת הבוקר מכנס גדול בפער שעות משמעותי, אז אנחנו מאוד מעריכים שהגעת לדיון.

רחל עזריה: מי ירצה להציג את ה-MOU?

<יואב גפני: אכן הגענו אחרי שבוע אינטנסיבי של עבודה מול המפקחת על הבנקים.

<יואב גפני: אני אדלג על הפתיח שמסביר על הקושי שנוצר, שאותו אנחנו רוצים לפתור.

<יואב גפני: אני פשוט אקריא.

<יואב גפני: אם יש איזה משהו שיצריך הבהרה, נוכל לעשות זאת, כמובן.

<יואב גפני: "1.

<יואב גפני: הצדדים יפעלו, כל אחד בתחום אחריותו.

<יואב גפני: .." – הצדדים, כמובן, זה המפקחת על הבנקים והממונה על שוק ההון – "...

<יואב גפני: באופן שיבטיח התנהלות הוגנת של הגופים המפוקחים על ידם, אשר יאפשר לכלל הגופים לנהל את עסקיהם בוודאות גבוהה, לרבות ניהול חשבון בנק וביצוע פעולות בו, וזאת מבלי לפגוע ביכולתם לנהל סיכונים בצורה אפקטיבית.

<יואב גפני: 2.

<יואב גפני: המפקחת תפרסם הוראות לתאגידים בנקאיים על מנת לאפשר למערכות לתיווך אשראי לפעול בתנאי שוק הוגנים, בשים לב לכך שמערכות אלה צפויות להיות מפוקחות בהתאם להוראות הדין.

<יואב גפני: 3.

<יואב גפני: הממונה תפרסם הוראות שיחולו על מערכות לתיווך באשראי אשר יבטיחו צמצום הסיכונים שמערכות אלה משתיות של הבנקים, ובכלל זה הוראות בתחום איסור הלבנת הון וכן התנהלות צרכנית הוגנת בין המערכות לתיווך אשראי ללקוחותיהן.

<יואב גפני: 4.

<יואב גפני: המפקחת תפעל לכך כי בנקים יקבעו מדיניות לניהול סיכונים לניהול חשבונות של מערכות לתיווך, וכי במדיניות כאמור, כל אחד מחמשת הבנקים הגדולים לא יסרב לפתוח חשבון בנק למערכות תיווך אשראי אלא מטעמים מיוחדים ולא יסרב לבצע פעולות בחשבון כאמור אלא מטעמים סבירים.

<יואב גפני: המפקחת, לאחר שנועצה בממונה, תאשר את אותם טעמים מיוחדים או סבירים כאמור.

<יואב גפני: בנוסף, במדיניות ייקבע כי סירוב כאמור ללקוח שהוא מערכת לתיווך באשראי ינומק בכתב תוך מספר ימים.

<יואב גפני: 5.

<יואב גפני: המפקחת תקבע שבנקים ימסרו גילוי מלא ללקוחות שהם מערכות לתיווך באשראי אודות עלויות ניהול החשבון ומדדי ביצוע של פעולות בחשבון, לדוגמה – מספר ימי העבודה המרבי לביצוע הוראת תשלום שנמסרו לגביה כל הפרטים הדרושים על פי דין.

<יואב גפני: 6.

<יואב גפני: מוסכם כי מידע הקיים במדיניות העסקית לניהול חשבונות של מערכות לתיווך אשראי לפי סעיף 4 לעיל עשוי להיות מידע שנדרש לשם ביצוע תפקידו של הממונה.

<יואב גפני: בהתאם לכך, לבקשת הממונה ובכפוף לכל דין, תמסור למפקחת מידע רלבנטי לגבי המדיניות שקבעו הבנקים ובכלל זה מידע לגבי תנאי שירות, עלויות ועילות שקבע הבנק לעניין סירוב לפתוח חשבון של מערכת לתיווך באשראי או לבצע בו פעולה.

<יואב גפני: 7.

<יואב גפני: על מנת להקל על ניהול חשבון בנק של מערכת לתיווך באשראי לאחר שיותקן צו איסור הלבנת הון שיחול על פעילות של נותני שירותים פיננסיים תפעל המפקחת לבצע את ההקלות הנדרשות בצו איסור הלבנת הון (חובת זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור) וכן בהוראות אחרות שבסמכותה, לרבות בעניין איסור הלבנת הון ומימון טרור, הממונה תסייע ככל הנדרש בבדיקת המפקחת לצורך קביעת הקלות כאמור.

<יואב גפני: 8.

<יואב גפני: נמצא בבדיקות או בפניות שהגיעו למפקחת כי: 1.

<יואב גפני: קיימת בעיה בנוגע להתנהלות של מערכת לתיווך באשראי, תעביר המפקחת מידע על כך לממונה לשם הפעלת סמכויותיה של הממונה.

<יואב גפני: 2.

<יואב גפני: קיימת בעיה רחבית בפעילות מערכות לתיווך באשראי מול תאגידים בנקאיים, תעביר מידע על כך לממונה והצדדים יפעלו בשיתוף פעולה למציאת פתרון מוסכם.

<יואב גפני: 3.

<יואב גפני: קיימת בעיה בנוגע להתנהלותו של תאגיד בנקאי הנוגע לפעילותן של מערכות לתיווך אשראי, תעביר מידע על כך המפקחת לממונה והצדדים יפעלו בשיתוף פעולה למציאת פתרון מוסכם.

<יואב גפני: 4.

<יואב גפני: לבקשת הממונה ובכפוף לכל דין תעביר למפקחת מידע המצוי בידיה הנדרש לצורך ביצוע תפקידה של הממונה".

<יואב גפני: יש סעיף נוסף שאין צורך לקרוא אותו שהוא הסעיף הסימטרי, שמאפשר את אותה העברה, כמו שמהמפקחת לממונה כך מהממונה למפקחת, ולכן אני מדלג לסעיף שאחריו: "10.

<יואב גפני: מדי תקופה ייערכו פגישות בין צוותים מטעם הצדדים לדון בסוגיות שונות שיעלו בעניין הממשק שבין הבנקים לבין מערכות לתיווך באשראי.

<יואב גפני: 11.

<יואב גפני: מזכר זה יחול על מערכות לתיווך באשראי בעלות רישיון מאת הממונה למעט במקומות שבהם נאמר אחרת.

<יואב גפני: לאחר חצי שנה מיום החתימה על מזכר זה ייבחנו ההסכמות המפורטות לעיל על ידי צוות משותף של הצדדים לרבות בחינת הוראות נוספות שיאפשרו הגשמת המטרות המוזכרות לעיל בסעיף 1.

<יואב גפני: " בזאת מסתיים המזכר.

<יואב גפני: קודם כל – כפי שראיתם, יש דקויות שאנחנו צריכים לתקן בניסוח ואנחנו נעשה זאת.

<יואב גפני: עשינו את זה די במהרה, אבל היה חשוב להציג את זה לוועדה.

<יואב גפני: להזכירכם היה מכתב שהוציאה המפקחת על הבנקים, טיוטת מכתב שדנו בה בשבוע שעבר וגם בעניין הזה היה דיון, שזו טיוטה, למעשה, בכפוף למזכר הזה.

<יואב גפני: דיונים שייערכו אתנו ותיאומים אתנו – הטיוטה הזו תשתכלל לנוסח סופי.

רחל עזריה: אז דנתם, בשבוע הזה, בטיוטה?

<קריאות: כן, כן.

<יואב גפני: לא דנו בה לגופה.

<יואב גפני: הזכרתי את זה רק להשלמת התמונה.

רחל עזריה: אבל ביקשתי בשבוע שעבר שבאמת זה יהיה חלק מהעבודה, גם הנושא של המכתב.

<סימה שפיצר: אני מהפיקוח על הבנקים, בנק ישראל.

<סימה שפיצר: רק נבהיר – אנחנו התחלנו להניע תהליך מול המערכת הבנקאית בדרך הרגילה שבה אנחנו נוהגים.

<סימה שפיצר: שלחנו טיוטה כדי להיוועץ בהם, בנוגע לכך שהם יחויבו לפתוח חשבונות – לפחות חמשת הבנקים הגדולים יהיו חייבים לפתוח, האחרים – יוכלו לפתוח חשבונות.

<סימה שפיצר: נתנו כללים לניהול הפעילות.

<סימה שפיצר: מדובר בטיוטה.

<סימה שפיצר: היה לנו חשוב ולזה התכנסנו רק אתמול – קודם כל לקבוע את המסגרת הכללית שבמסגרתה תהיה הסכמה בין הממונה על שוק ההון ובין המפקחת על הבנקים.

<סימה שפיצר: עכשיו, אחרי שאנחנו נמצאים בשלבים הסופיים של ה-MOU, אנחנו נוכל להיכנס לפרטים, כיוון שאנחנו רוצים לרדת מלמעלה למטה לפרטים הטכניים של איך התהליכים יובהרו.

<סימה שפיצר: בשיחה שהתקיימה בין המפקחת לממונה בשבוע האחרון דיברנו על כך שייכנסו תיקונים והבהרנו שאנחנו עדיין בתהליך, זו עדיין טיוטה.

רחל עזריה: אז בעצם אתם עדיין צריכים לדון במה שקורה עד שזה נכנס לתוקף, ואת זה אתם גם תעשו כחלק מה-MOU, מהשיתף פעולה.

<סימה שפיצר: אין ספק, זה נגזר מה-MOU, לא נוציא הנחיות שלא יהיו בהיוועצות עם הממונה, אבל התהליך, צריך להבין, הוא לא בין רגע, כיוון שזה תהליך שמוסדר בהוראות שלנו, איך מוציאים חוזר.

<סימה שפיצר: אז בכל זאת יש תהליך של התדיינות.

רחל עזריה: אז קודם כל אני רוצה לברך.

עיסאווי פריג': התהליך הזה יסתיים תוך כדי חקיקה?

רחל עזריה: זו הערה חשובה, חבר הכנסת פריג'.

רחל עזריה: קודם כל אני רוצה לברך.

רחל עזריה: אני חושבת שבאמת, כשהתחלנו את התהליך לא היה ברור אם תהיה פה היכולת לייצר את שיתוף הפעולה, ולייצר את ה-MOU.

רחל עזריה: אני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב.

רחל עזריה: אני חושבת שבמערכת הפיננסית הישראלית יש איזונים ובלמים קבועים ואני חושבת שצריך לדעת את הנקודות שבהן צריך לשתף פעולה, ואני רוצה לברך על זה.

רחל עזריה: כן, יש את העניין גם של המכתב, מה ששאל חבר הכנסת פריג' לגבי זה שהעבודה על המכתב תיעשה תוך כדי תהליך החקיקה, ושתעדכנו אותנו נניח בשבוע הבא?

רחל עזריה: זה בסדר?

רחל עזריה: כן, בשבוע הבא יש דיון.

עיסאווי פריג': הייתי מציע שבמקביל למזכר ההבנות שנעשה אם ישנם סעיפים שצריכים לבוא לידי ביטוי בחקיקה – אני מעדיף שנעשה אותם בחקיקה.

עיסאווי פריג': דברים מתוך מזכר ההבנות שצריך לעגן אותם בחקיקה – יש לעשות את זה, ולא להשאיר אותם בגדר של הבנות בין הצדדים.

חיים ילין: קודם כל אני מברך על כך שהגעתם להסכמות, למרות שזה אחד מול השני ולא אחד ליד השני.

חיים ילין: אני מקווה שיום אחד כולם יהיו אחד ליד השני.

חיים ילין: הערות לגבי ה-MOU, ואני, לפחות – בסופו של דבר מי שמחוקק זה אנחנו, חברי הכנסת.

חיים ילין: הפיקוח חייב להיות, גם.

חיים ילין: אנחנו לא רק מחוקקים אנחנו גם מבקרים.

חיים ילין: אמנם משהו השתבש ב-DNA, אבל אני רוצה עדיין לבקש- מתוך ניסיון לא ארוך אבל מתוך זה שעברנו כבר כמה חקיקות: כשכותבים לי פה בסעיף 4: "המפקחת תפעל לכך כי הבנקים יקבעו מדיניות ניהול סיכונים לניהול חשבונות.

חיים ילין: .", וכו' וכו' וכו' – ואז כתוב, תמיד המשפט "מטעמים סבירים".

חיים ילין: כשכתוב כך זה בערך פרשנות של 120 עמוד, או בית משפט.

חיים ילין: לכן, מה שאני מציע – שיהיה כתוב שאם יהיו חילוקי דעות, או נגדיר אחרת – כל 6 חודשים יגיע לוועדת הכספים או כלכלה – ה-MOU.

חיים ילין: תגידו מה כן בוצע ומה לא ונשמע גם את הלקוחות.

חיים ילין: אני פשוט לא רואה את זה פה.

חיים ילין: אם כן אז תגידו לי.

<שירלי אבנר: אני יכולה להתייחס למונח "טעמים סבירים" – זה מונח ש - - -

חיים ילין: אני מכיר את זה, אני יודע מה זה טעמים סבירים.

חיים ילין: אנחנו תוך כדי חקיקה ראינו איך בנק ישראל מוציא מטעמים סבירים עדכונים שהם בכלל נוגדים את רוח החקיקה שבאותו הרגע דנו בהם.

חיים ילין: לכן אני אומר- אתם תקבעו מה שאתם רוצים כטעמים סבירים אבל אנחנו פה, בוועדת הכלכלה, פעם ב-6 חודשים נראה אם העסק עובד או לא, ואם בעצם מישהו לא הצליח לפתוח חשבון בנק כי באיזה בנק לא רצה לתת לו את התשתית הזו.

חיים ילין: אנחנו צריכים לבקר בסופו של דבר את העשייה עצמה.

חיים ילין: זה מה שאני אבקש שייכנס פנימה.

חיים ילין: הנושא השני שגם צריך להיות פה, לדעתי, ואין התייחסות אליו – זה חברות ה-FINTECH, הסטארטפים הפיננסיים.

חיים ילין: אין התייחסות פה כי הדבר היחידי שרשום פה – מערכות לתיווך אשראי.

חיים ילין: זה מה שכתוב בסעיף 3.

חיים ילין: אז אני מבקש שלפחות גם חברות ה-FINTECH ייכנסו גם לפה.

עיסאווי פריג': משפט אחד.

עיסאווי פריג': חברים, זה לא פייר ולא הגון לקבל את מזכר ההבנות תוך כדי הישיבה.

עיסאווי פריג': יש נקודות שאני מתוך עיון ראשוני קראתי, ויש נקודות שצריך להתייחס אליהן.

עיסאווי פריג': אני לא יודע אם זה פייר והגון לקבל את זה עכשיו.

עיסאווי פריג': יש לנו מה להגיד.

רחל עזריה: אנחנו ממשיכים את הדיון, ויהיו עוד דיונים אז אם יהיו עוד הערות נוכל להמשיך לדון, וגם ב-MOU הם עדיין עושים איזושהי עבודה.

<ברוך לוברט: אני רק אתייחס בקצרה.

<ברוך לוברט: קודם כל מבחינת הדיווח – בהחלט מקובל עלינו לתת דיווח לוועדת הכספים או לוןעדת הכלכלה, או כל ועדה שתמצאו לנכון, לתת דיווח כל 6 חודשים על ההתקדמות או על מה שנעשה, מה זה טעמים סבירים – כמו שאדוני אומר, מה נקבע כטעמים סבירים, איך היישום של זה בשטח.

<ברוך לוברט: מבחינתנו, החשיבות של זה היא יותר גדולה דווקא בהתחלה.

<ברוך לוברט: אני מזכיר שבסופו של דבר הגופים האלה יפוקחו רק ב-1 ביוני, 2018 ולכן, לדוגמה, בדיווח הראשון לנו חשוב שיהיה בדיווח מה הצעדים שנעשו גם בתקופה הזו.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, ברור שבתקופה של השנה עד הפיקוח הגופים האלה עדיין לא מפוקחים, אבל מהצד השני, דווקא כמו שהזכרת – חברות FINTECH, צריך לתת להם, לאפשר לפעול, לתת להם את התמריצים או את האפשרות לפעול גם בתקופה הזו.

<ברוך לוברט: ברור שמבחינת הסיכונים הם עדיין לא מפוקחים אבל מהצד השני לנו חשוב שבאמת בדיווח, ודאי בדיווח הראשון, יהיה איזשהו ביטוי למה עשינו בתקופה הזו בהתייחס לסיכונים שהם אולי יותר מוגברים כי הגופים האלה עדיין לא מפוקחים, אבל עדיין דיווח שיאפשר גם לכם לראות מה עשינו.

רחל עזריה: אז אני חושבת שאחד הדברים החשובים הוא שייעשה דיווח גם לכנסת.

חיים ילין: זה מה שהתכוונו.

רחל עזריה: אז זה ייעשה לוועדת הכספים כל חצי שנה, בסדר?

חיים ילין: אני כותב – כלכלה או כספים, כי יש חלק מהחקיקה שלנו שהולכת לכלכלה וחלק לכספים.

רחל עזריה: זה כרגע לא אמור להיות מוכרע.

רחל עזריה: אנחנו נבדוק את זה.

חיים ילין: יש לי שאלה, ברוך.

חיים ילין: דיברת על ה-1 ליוני, 2018.

חיים ילין: הקמת בנק והקמת אגודות אשראי - נתנו להם שנה-שנה וחצי.

חיים ילין: הדבר הזה, שאמור להיות חלק שמסדיר את הפעילות שלו וחלק זה אולי לפתוח חשבון בנק, למה צריך שנה?

חיים ילין: למה אי אפשר חצי שנה?

חיים ילין: אני לא מצליח להבין את זה.

חיים ילין: אין לזה פרופורציה מול בנקים חדשים שצריכים לפתוח ולקנות תשתית חדשה, וכל מה שאתם רוצים, לעומת משהו שקיים כבר.

<ברוך לוברט: לנו אין התנגדות עקרונית לקצר.

<ברוך לוברט: אני רק מזכיר לדוגמה – בחקיקה שעשינו על נתוני אשראי הגופים ביקשו היערכות ליותר משנה.

חיים ילין: נכון, אבל פה זה שונה.

<ברוך לוברט: גם נותני אשראי היו נותני אשראי קיימים.

<ברוך לוברט: יש נותני אשראי קיימים בשוק.

<ברוך לוברט: כמו ש- יש עדיין היום - - - אם מבחינתנו הפלטפורמות היום מוכנות - - -

רחל עזריה: נשמע את בנק ישראל.

<שירלי אבנר: אנחנו כמובן מעדיפים כמה שיותר מהר אבל זה לא תלוי בנו.

רחל עזריה: אז במי זה תלוי?

<שירלי אבנר: כשמחילים רגולציה על גופים צריך לקבל - - -

רחל עזריה: אז בואו נשמע את הפלטפורמות.

רחל עזריה: מבחינת

רחל עזריה: כם – אם אנחנו מחילים בתוך חצי שנה ולא שנה?

<אייל אלחיאני: כל עוד זה תלוי בפלטפורמות כפי שזה מופיע כרגע בנוסח שיש בחקיקה, 3 חודשים זה די והותר כדי להיערך לכל מה שיהיה כתוב פה.

<רונן ניסים: אנחנו, כמובן, בבנק ישראל, רוצים שעד אז יהיה צו איסור הלבנת הון שיהיה בתוקף ויחול על אותן פלטפורמות, כדי להקל על כל הנושא של פתיחת חשבונות.

רחל עזריה: אז בואו נשמע את הרשות להלבנת הון.

<תמר ולדמן: רצינו להתייחס גם למזכר ההבנות.

<תמר ולדמן: קודם כל אנחנו מברכים על מזכר ההבנות רק רצינו להגיד שהתאגידים הבנקאיים חייבים מכוח חוק איסור הלבנת הון לבצע פעילות מסוימת לרבות הכרת הלקוח, בקרה שוטפת, דיווח לרשות לאיסור הלבנת הון – והכל בהתאם לסיכון שנובע מהלקוח, במקרה הזה – מהפלטפורמה.

<תמר ולדמן: כמובן שכאשר ייכנס לתוקפו צו איסור הלבנת הון סביר להניח שהסיכון שישקף מהפעילות של הפלטפורמות – יפחת, אבל חשוב לנו להגיד שגם היום הבנקים חייבים לבצע את אותן חובות גם לגבי גופים מפוקחים אחרים, בין אם זה חברי בורסה שמפוקחים על ידי הרשות לניירות ערך, נותני שירותי מטבע, בנק הדואר, כל גוף מפוקח אחר.

<תמר ולדמן: גם אם יינתנו הקלות מסוימות בצו, למשל – יינתן, אולי, פטור מהחובה להצהיר - - -בהתאם להקלות שייתן בנק ישראל בתיאום עם רשות שוק ההון לפי מזכר ההבנות, עדיין זה לא פוטר את הבנק מלבצע את החובות המוטלות עליו מכוח ה - - - בהתאם לסיכון, לרבות הבנת אופי הפעילות של הפלטפורמה, הכרת סוג הלקוחות – למשל, להבין מאיפה מגיעים הכספים, ובהתאם לזה לבצע את כל החובות לרבות ניטור הפעילות ודיווח לרשות במקרים מתאימים.

<תמר ולדמן: ושוב, כמו שרונן ניסים אמר – ההקלות שיינתנו זה לא רק בכפוף לכניסתו לתוקף של החוק שאנחנו דנים בו היום לוועדה, אלא גם בכניסה לתוקף של צו שצריך עדיין להיכתב ולעבור אישור בוועדת החוקה של הכנסת, כך ש-3 חודשים זה לא בטוח - - -

חיים ילין: זה כפוף לחוק הטרור, וקראנו - - -

<תמר ולדמן: לא, אין קשר.

חיים ילין: אבל פה, ב-MOU, בסדר?

חיים ילין: בגלל שהייתי שותף גם, אז החוק של הלבנת הון הוא מאוד רלבנטי שם.

חיים ילין: אז אני לא מצליח להבין – את מתנגדת?

חיים ילין: את בעד?

<תמר ולדמן: אני רק רציתי לציין שההקלות המוזכרות בצו זה לא רק בכפוף לכניסתו לתוקף של החוק שאנחנו דנים בו היום אלא גם בכניסה - - -

חיים ילין: אז אין לך התנגדות.

<תמר ולדמן: אני לא ממקום של התנגדות, אני רק רציתי להבהיר שצריך להיכנס לתוקף צו איסור הלבנת הון.

חיים ילין: אבל זה ברור לחלוטין, אם לא יהיה צו אז לא יעזור כלום, אתם תעצרו את כל המערכת.

חיים ילין: אנחנו כולנו צריכים לעבוד לפי חוק.

<לינור דויטש: אנחנו לא ראינו את מזכר ההבנות.

<לינור דויטש: הוא לא פורסם, למיטב הבנתי.

<לינור דויטש: אני אשמח לקרוא ולהעיר.

<קריאות: - - -

חיים ילין: אני לא יודע איך אתם מנהלים פה אבל אני עכשיו מנהל את הישיבה.

חיים ילין: אני לא רוצה לכעוס.

חיים ילין: זה, המסמך הזה – יעלה לאתר בסוף הישיבה.

חיים ילין: בסדר?

חיים ילין: גם אנחנו, כח"כים, זו פעם ראשונה שאנחנו רואים את זה.

<יואב גפני: יש תיקונים טכניים קלים שאנחנו צריכים לעשות.

<יואב גפני: אני מעדיף שנחכה לסוף היום.

<שירלי אבנר: אם הסכמנו עלMOU שהוא מוסכם בינינו והוא ייחתם, אנחנו מקווים עוד היום, אז זה המסמך שאנחנו מציעים באופן רשמי שיועלה לאתר של הוועדה.

<שירלי אבנר: המכתב, מאחר שכפי שנאמר הוא בגדר טיוטה ואנחנו צריכים עוד לדבר בינינו, וגם היושבת-ראש ציינה, אנחנו לא חושבים שבשלב הזה זה נכון להעלות אותו לאתר.

<שירלי אבנר: תהיה בזה גם משום הטעייה של הציבור בקשר להליכים ולתוכן.

חיים ילין: אוקיי, אז זה לא יעלה היום.

חיים ילין: אחרי שיהיה תיקון של ועדת הכלכלה או ועדת הכספים תוך 6 חודשים ועוד תיקונים קטנים, מחר זה יעלה.

חיים ילין: קחו 24 שעות.

<ורד קירו זילברמן: אם אתם מכניסים דיווח לוועדה, הבקשה שלנו היא תהיה ועדת הכספים, שהיא הוועדה שאחראית על החוק.

חיים ילין: סוגרים את הנושא?

חיים ילין: האם יש לך הערות?

<דורית סלינגר: צוין בדיון אבל המכתב שיוצא למערכת הבנקאית צריך להישען על הבסיס של ה- MOU והוא יתואם אתנו, בין היתר.

<דורית סלינגר: פשוט בתזמון – אני לא רואה שזה קורה בעת ובעונה אחת, לכן מחר צריך לסגור את העניינים, אבל צריך להיות ברור שהמכתב הבא – זה חלק, זה לא בנפרד.

<סימה שפיצר: גם ההוראות של הממונה הן ביחד, ועדיין אנחנו לא מעלים את ההוראות של הממונה לאתר כיוון שהתהליכים האלה מקדימים את עצמם.

<סימה שפיצר: אני מניחה שגם ההנחיות של הממונה וגם של המפקחת ייעשו בהקדם האפשרי.

חיים ילין: אי לכך שהברזל עדיין חם, ואני מכיר את זה, ותוך שבוע פתאום דברים משתנים פה ואני אף פעם לא מבין איך, אז אני נותן לכם 24 שעות.

חיים ילין: תכניסו את ועדת הכספים, 6 חודשים, את התיקונים הקטנים שרציתם – ובבקשה, לא להתחיל לריב ולפתוח את זה.

חיים ילין: כשתיכנסו לרזולוציה היותר קטנה, שאתם דיברתם עליה, אז אני מקבל את מה שאומר חבר הכנסת פריג', שייתכן מאוד שחלק מההסכמות האלה צריכות להיכנס גם לחקיקה, כדי לראות שאין חפיפה, כלומר, שלא פעמיים נכנסים אותם דברים.

עיסאווי פריג': אני עברתי ברפרוף על המזכר של ההבנות ואני מסופק אם זה ישרת את המטרה לשמה אנחנו דיברנו בהתחלה ויביא לתכלית החוק שזה לאפשר ניהול חשבון נאמנות על פי המדיניות הקיימת במערכת הבנקים.

עיסאווי פריג': עצם העובדה שאנחנו מתחילים בסעיף 1, שהצדדים יפעלו כל אחד בתחום אחריותו, עצם המשפט "בתחום האחריות", אני שואל את הפיקוח – ניהול חשבון נאמנות בבנק, בתחום האחריות של מי?

עיסאווי פריג': הממונה או המפקחת?

עיסאווי פריג': אני רק מעלה את השאלות.

עיסאווי פריג': עצם תחום האחריות – אנחנו יודעים שיש ממונה ויש מפקחת ולכל אחת מוגדר תחום האחריות.

עיסאווי פריג': כל מחלוקת תחזור לתחום האחריות, אז בסוגיית ניהול חשבון הנאמנות, שהוא בעצם ואז אנחנו חוזרים על אותן בעיות.

עיסאווי פריג': השאלה השנייה היא לגבי סוגיית ניהול הסיכונים.

עיסאווי פריג': כשאנחנו מדברים על ניהול סיכונים, לכל מערכת יש את הראייה וניהול הסיכונים מזווית שונה מהמערכת האחרת.

עיסאווי פריג': סוגיית ניהול הסיכונים צריכה לקבל ממש מין הסכמה, הן באגף רשות שוק ההון והפיקוח כי לכל אחד יש מבט שונה לגבי ניהול סיכונים.

עיסאווי פריג': הסוגיה השלישית שחיים דיבר עליה, הטעמים המיוחדים.

עיסאווי פריג': זו סוגיה מאוד רחבה ופתוחה ואנחנו חייבים להתייחס אליה ולשים אותה ממש בנקודה מאוד בולטת לעין – להשאיר אותה "טעמים מיוחדים או סבירים, כאמור", אני נתתי מרחב פעולה מאוד רחב לכל המערכת.

עיסאווי פריג': אני רוצה למקד.

עיסאווי פריג': האם זה למשל כסף שבא מארגון טרור?

עיסאווי פריג': כן.

עיסאווי פריג': ממש למקד, למקד.

עיסאווי פריג': מה זה "סיבות מיוחדות"?

עיסאווי פריג': אני כבר נותן את כל ה - - - הערה שהתייחסו אליה בצו לאיסור הלבנת הון.

עיסאווי פריג': בכדי שהחוק הזה יביא לתוצאה טובה חייבים שכל תהליך החקיקה יהיה במקביל.

עיסאווי פריג': אני לא יכול לתת חוק כשסוגיית הלבנת ההון טרם הוסדרה, וזה משאיר חלל - - -

חיים ילין: לא רק בחוק הזה.

חיים ילין: זה משאיר חלל בכל החוקים.

עיסאווי פריג': אנחנו משאירים את הדברים כאילו לא עשינו כלום.

עיסאווי פריג': אנחנו נמצאים שבויים בידי אחרים.

עיסאווי פריג': חייבים לאגם את כל המערכת אם אנחנו רוצים לצאת עם תוצאה.

עיסאווי פריג': דבר אחרון – אני רציתי לשמוע את דעתם של הארגונים החוץ בנקאיים של ה- מה מזכר ההבנות אמור לעשות.

עיסאווי פריג': האם הוא מסוגל לשחרר את צוואר הבקבוק שאתם קיימים בו עכשיו על פי המזכר שמונח מולנו?

עיסאווי פריג': מעניין אותי לשמוע את דעתכם, כי אתם אומרים – תגידו את זה מהפן הפרקטי, מההתנסות, דבר שאין לנו מהזווית שלנו.

עיסאווי פריג': אין לנו גישה לזה.

<סימה שפיצר: לעניין האחריות לניהול חשבונות נאמנות – האחריות היא קודם כל ובראש וראשונה על הבנקים משום שהם אלה שמנהלים את החשבונות.

<סימה שפיצר: אנחנו כפיקוח על הבנקים נבדוק ונפקח שאין תקלות, זאת המטרה שלנו, גם הזמנו את הגופים של הפלטפורמות, של ה- ליצור אתנו קשר ככל שעולה בעיה.

<סימה שפיצר: המטרה שלהם, או הייעוד היא ליצור צוות משותף.

<סימה שפיצר: לא לחכות לאותה חצי שנה אלא ליצור צוות משותף כשהמטרה היא להגדיר את כל המקומות בהם יש חסמים או התנגדויות, אנחנו רוצים לדעת את זה בהקדם.

עיסאווי פריג': אז לא השתנה כלום.

<סימה שפיצר: שמענו בשבוע שעבר מנאמן שהגיע לכאן שבאופן כללי אין בעיות.

<סימה שפיצר: אנחנו נפגשנו עם עוד נאמן וגם ממנו שמענו שאין בעיות אקוטיות.

<סימה שפיצר: אנחנו בוודאי רוצים להנחות את המערכת הבנקאית בזה שתהיה חובה שכל חמשת הבנקים יפתחו חשבונות, שיהיו עוד הנחיות כפי שאנחנו רוצים להוציא במסמך שדיברנו עליו, אבל מעבר לכך אני חושבת שכבר היום אין בעיות אקוטיות שמחייבות טיפול ואם יש – אנחנו מזמנים את כל הפלטפורמות להופיע בפנינו ולעדכן אותן, כדי שנוכל לעזור בזמן אמת, לא להמתין לישיבות של ועדת הרפורמות.

<סימה שפיצר: כמו, למשל הנושא של הפקסים שעלה רק בשבוע שעבר.

<סימה שפיצר: זה נראה לי נושא קצת משעשע.

<סימה שפיצר: זה לעניין האחריות לניהול חשבונות הנאמנות.

<סימה שפיצר: לעניין ניהול סיכונים אנחנו שוחחנו עם רשות שוק ההון ואני חושבת שהגענו להסכמה שתהליכי ניהול סיכונים בגופים פיננסיים הם בדרך כלל דומים.

<סימה שפיצר: אנחנו כולנו כפופים לאותם סטנדרטים.

<סימה שפיצר: מדינת ישראל נמצאת עכשיו בתהליך ביקורת של ארגון ה-FATF', ארגון עולמי שמטרתו לקדם את המאבק בנושא של איסור הלבנת הון ומימון טרור.

<סימה שפיצר: מכיוון שכולנו כפופים לאותן הנחיות אז אני לא חושבת שיש פערים משמעותיים בתהליכי ניהול סיכונים וכולם מבינים שברגע שיהיה צו בתוקף, צו איסור הלבנת הון, אנחנו, כפיקוח על בנקים נוכל להקל משמעותית על הצו שנמצא במערכת הבנקאית, והתחייבנו לכך במסגרת ה-MOU.

<סימה שפיצר: אנחנו נסתייע ברשות שוק ההון כדי לקבל מהם את האינפורמציה לגבי הכוונות שלהם כיצד יחול הצו, כדי שכבר בהקדם נוכל להכין גם תיקונים לצו שלנו.

<סימה שפיצר: שני הצווים כפופים לוועדת החוקה ולכן אין לי מעבר לזה מה להוסיף.

<סימה שפיצר: לגבי יתר השאלות – אני חושבת שהן מופנות לגופים אחרים.

עיסאווי פריג': אז מה התחדש?

עיסאווי פריג': חברים, אני לא מבין אתכם.

רחל עזריה: יש פה הסכמות שלא היו ואנחנו רואים לנגד עינינו בדיוק מה יהיה.

רחל עזריה: אני מסכימה אתך שיש פה דברים שהם לא בדיוק - - - שאפשר להבהיר.

רחל עזריה: מה שאני מציעה שנעשה – נבקש מהממונה על שוק ההון יחד עם בנק ישראל לעשות עוד מקצה שיפורים ב-MOU לאור ההערות שהעירו כאן.

רחל עזריה: בואו נמשיך את הדיון בשבוע הבא.

רחל עזריה: אני גם מבקשת את מה שאמרנו – אל"ף, שנה – אני חושבת שיש הסכמה שאפשר להפחית את הזמן לחצי שנה.

<שירלי אבנר: אני חושבת שזה תלוי גם ברשות להלבנת הון - - -

חיים ילין: אבל אני רוצה לציין: אם הם לא יעבירו את הצו - - - חוק הטרור לא קביל.

רחל עזריה: אז גם הענין הזה של החצי שנה, אני מבקשת שזה יירד לחצי שנה, אני מבקשת שתעשו את הבדיקה.

רחל עזריה: עוד עניין – המכתב שיצא לפרק הזמן עד שהחוק הזה חל.

רחל עזריה: יש שני דברים – לוודא שהמכתב הזה הוטמע בתוך ה-MOU ועוד משהו – שהמכתב, הרי איך הוא פוקע?

רחל עזריה: הוא פוקע ברגע שהחוק נכנס לתוקף?

רחל עזריה: המכתב הוא הרי עד ה-MOU.

<סימה שפיצר: לא.

<סימה שפיצר: הוא יכלול שתי תקופות.

<סימה שפיצר: הוא עדיין לא מוכן.

<סימה שפיצר: הוא יכלול שתי תקופות, כמו שהסברנו בעבר.

<סימה שפיצר: הוא יתייחס עד לכניסת גם החקיקה הספציפית לתוקף וגם הצו – שניהם כרוכים אחד בשני.

<סימה שפיצר: לאחר מכן עדיין הבנקים יידרשו לפתוח חשבונות ולעמוד בתנאים שאנחנו מצפים מהם לניהול הפעילות ועדיין, אם יהיו בעיות שיצופו עדיין יהיה לנו שיתוף פעולה עם רשות שוק ההון כדי לקדם תהליכים.

רחל עזריה: לא הבנתי – המכתב הרי אמור להיות - - - הרי פה אנחנו מסדירים את הכל.

רחל עזריה: אז בעצם, לצורך מה נדרש המכתב?

רחל עזריה: אם יש דברים שלדע

רחל עזריה: תכם צריכים להיות מוסדרים, שהם לא מוסדרים, אז זה השולחן להעלות אותם.

<סימה שפיצר: אנחנו מדברים רק על מצבים של חילוקי דעות שאולי יתעוררו בעתיד.

עיסאווי פריג': בטוח יתעוררו.

רחל עזריה: בשביל זה אנחנו יושבים פה.

רחל עזריה: אז בשביל מה אנחנו יושבים, אם בסוף יהיה מכתב - - -

<שירלי אבנר: אנחנו לא חושבים שיש משהו שמצריך חקיקה.

<שירלי אבנר: מטבע הדברים, מאחר ואנחנו גם רוצים להמשיך את התוצרים הטובים שנגיע אליהם - - -לא לתחום את זה בזמנים, ככל שנידרש וככל שתהיינה בעיות, שנוכל לשקף את זה, גם - - -

רחל עזריה: אני מצטערת - - -

חיים ילין: אנחנו יכולים להתחלף.

חיים ילין: את מדברת כמו פוליטיקאית ואנחנו כאנשי מקצוע.

חיים ילין: שמעתי במילים יפות איך הולך להיות הפיצוץ הבא.

חיים ילין: זה מה שאני שומע.

רחל עזריה: רגע.

רחל עזריה: נעשית פה עבודה מאוד רצינית של הוועדה כדי להגיע להסכמות, ואתם גם עשיתם עבודה מאוד משמעותית בשבועות האחרונים כדי להגיע להסכמות ולייצר את ה-MOU.

רחל עזריה: אם יש דברים שלדע

רחל עזריה: ת

רחל עזריה: כם צריכים להופיע או בחוק או ב-MOU, בואו נדאג שהם יופיעו.

רחל עזריה: הרי לכאורה אפשר היה לומר שהכל יהיה בחקיקה.

רחל עזריה: אנחנו אומרים – לא, אנחנו לא מעוניינים שהכל יהיה בחקיקה, בואו נעשה את ההסכמות.

רחל עזריה: אנחנו עושים את ההסכמות ואז אומרים – רגע, אבל יהיו עוד דברים שיופיעו במכתב.

רחל עזריה: אז מה ששאלתי בשבוע שעבר, וזו התשובה שניתנה, וזה עורר פה סערה גדולה – תחשבו, יושבים פה עשרות אנשים שבוע אחרי שבוע בנושא שאף אחד לא מבין מה אנחנו מדברים פחות או יותר, מלבד קבוצה קטנה.

רחל עזריה: אז יש פה עבודה מאוד רצינית, ולא יכול להיות שבסוף יש איזשהו מכתב - - - גם מי ערב לנו שלאי יצאו עוד מכתבים?

רחל עזריה: בשביל מה, בעצם, אנחנו יושבים פה?

<סימה שפיצר: אני אסביר.

<סימה שפיצר: תפקידנו כפיקוח על הבנקים להוציא הנחיות לבנקים במקומות שבהם יש כשלי שוק.

<סימה שפיצר: אנחנו כרגע נתקלים במצב של כשל שוק שאנחנו מניחים שהוא ייפתר בהקדם אגב החקיקה של החוק הזה, הספציפי, והצו.

<סימה שפיצר: אנחנו חשבנו שנכון שההוראה תהיה לעתיד לבוא במקרה שאולי יצוצו בעיות, אם אתם חושבים שיש מקום שהחוזר של הפיקוח על הבנקים יהיה עד למועד כניסת החוק והצו לתוקף – אין לנו התנגדות, כי הוא מדבר על תהליכים פליליים של ניהול סיכונים.

<סימה שפיצר: לכן הוא יכול להתייתר.

רחל עזריה: אז אל"ף, אני מעריכה את זה.

רחל עזריה: אני חושבת שמתאים שהוא יתייתר, שזה יהיה חלק מה-MOU.

רחל עזריה: שזה יתואם עם שוק ההון.

רחל עזריה: יש עוד נושא, לוודא שזה מופיע, שבכל 6 חודשים אנחנו מקבלים עדכון, בוועדת הכספים, כנראה.

חיים ילין: זה צריך להיות בחקיקה עצמה צריך להיות.

רחל עזריה: הדיווח – זה מקובל, הדיווח כל חצי שנה – זה יופיע בחקיקה.

רחל עזריה: זו פרקטיקה מוכרת.

רחל עזריה: עכשיו אני רוצה לשמוע את שמואל האוזר מהרשות לניירות ערך.

רחל עזריה: אני יודעת שיש אנשים שמעוניינים להתייחס ואני יודעת שיהיו לכם התייחסויות, אז הוא יציג ואם יהיו לכם הערות, נשמע.

<שמואל האוזר: אני רוצה להעיר כמה הערות – אל"ף, אנחנו בעד החוק.

<שמואל האוזר: אנחנו בעד החקיקה כפי שהוא הוצגה, כלשונה.

<שמואל האוזר: הייתי רוצה להעלות כמה הערות למה ששמעתי אולי שיעלה.

<שמואל האוזר: ככל שהחקיקה תעבור כפי שהיא, אין לנו הערות.

<שמואל האוזר: דבר שני שאני רוצה לומר הוא שאנחנו נמצאים פה כולנו כדי לעודד אשראי לעסקים קטנים – לחנות המכולת, הפיצריה.

<שמואל האוזר: לכן, מה שאנחנו עושים – אנחנו מציעים פה חקיקה שהיא פיקוח מאוד light על הגופים האלה.

<שמואל האוזר: צריך לזכור שהיום הגופים האלה לא מפוקחים, והסיבה שכולנו יושבים היא משום שאנחנו חוששים שבמקום שצריך פיקוח שיהיה מישהו שיהיה שם.

<שמואל האוזר: אני רוצה להזכיר את זה משום שצריך לזכור שהאמצעים האמפיריים בעולם הם כאלה ששיעור ההונאות הוא פי 3 ממקרים אחרים בגופים אחרים שמפוקחים על ידי בנק ישראל והרשות לניירות ערך.

<שמואל האוזר: צריך לקחת את זה בחשבון.

<שמואל האוזר: באופן טבעי זה הולך לקרות כאן, משום שזה פיקוח light.

<שמואל האוזר: הנקודה שאני רוצה להדגיש אותה היא נקודה שהבנתי גם מהדיון הקודם שהיא הועלתה בפני הוועדה.

<שמואל האוזר: עלתה שאלה לגבי כפל רגולציה.

<שמואל האוזר: אני רוצה לטעון לגבי כפל רגולציה מדוע הטענה הזו אינה נכונה.

<שמואל האוזר: במובן מסוים יש בה צדק אבל אני רוצה להגיד שדווקא ההצעה הנוכחית נותנת יותר פתרון מההצעה האלטרנטיבית שאולי תעלה.

<שמואל האוזר: אני אסביר.

<שמואל האוזר: יש הבדל בין ובין PTB.

<שמואל האוזר: בין אדם פרטי לאדם פרטי ובין אם פרטי לעסקים.

חיים ילין: ואם העסק עצמו 100% על שם בן אדם אחד?

חיים ילין: זאת אומרת שזה בן אדם פרטי לחלוטין והוא מחזיק ב-100% מהמניות?

חיים ילין: מה ההבדל?

חיים ילין: אני רוצה להבין.

<שמואל האוזר: יש הבדל בין תאגיד ובין אדם פרטי.

<שמואל האוזר: לא חשוב איך אתה מסתכל על זה, אדם רוצה באופן פרטי – יכול להיות עוסק מורשה, נכנס תחת , אין לי בעיה, אבל כשזה תאגיד יש הבדל ביניהם.

<שמואל האוזר: בעולם הזה של תאגידים יש היום חוק.

<שמואל האוזר: בעולם של תאגידים- מי שמפקח על מתן אשראי לציבור זה הרשות לניירות ערך.

<שמואל האוזר: זה גם מה שנעשה בעולם.

<שמואל האוזר: בעולם, כל מסגרת שאנחנו מדברים עליה מפוקחת על ידי הרשות לניירות ערך אבל פה היתה חלוקה מאוד ברורה אחרי דיון מאוד אינטנסיבי, טרם הבאת החוק לוועדה.

<שמואל האוזר: הוחלט על מה שהוחלט, ואנחנו מקבלים את זה.

<שמואל האוזר: מדוע כשאנחנו מדברים על הצעה של אולי להגביל את זה- ניקח איזה סכום מסוים, שעד אליו – לא נחשיב אותו תחת חוק ניירות ערך – מדוע, לפי דעתי זה יותר כפל רגולציה מאשר הצעה אלטרנטיבית?

<שמואל האוזר: מכמה סיבות.

<שמואל האוזר: הסיבה הראשונה היא קודם כל – זה שובר עיקרון מאוד בסיסי של מי מפקח על התאגידים.

<שמואל האוזר: הסיבה השנייה היא: תארו לכם שיש איזשהוX והוא פעם בשנה, ואחרי שנתיים זה X2, X3 – יכול להיות מצב אחרי זמן מסוים שיש לי תאגיד A ויש לי תאגיד B, אחד מפוקח על ידי רשות שוק ההון ואחד על ידי רשות ניירות ערך.

<שמואל האוזר: זה מצב בלתי נסבל שיש במדינה אחת שתי מערכות חוקים שמפקחות על שתי החברות בדרך שונה לחלוטין.

<שמואל האוזר: אנחנו הרי לא מציעים שמי שנותן אשראי או מנפיק אג"ח מעבירים אותו פתאום לרשות אחרת.

<שמואל האוזר: הנקודה השנייה – שגם אם הבעיה הזו לכאורה תיפתר, הרשות נמצאת בכל מקרה במקום הזה, כי אנחנו הרי מדברים לא על המצב שהכל בסדר.

<שמואל האוזר: כשהכל בסדר גם לא צריך שום מפקח.

<שמואל האוזר: אנחנו מדברים על המצבים הבעייתיים כאשר לא עומדים בחוק.

<שמואל האוזר: מצב כזה הוא כאשר יש איזשהו גוף שמגייס יותר מאשר ה-X שייקבע.

<שמואל האוזר: מי מפקח עליו – הרשות?

<שמואל האוזר: ניירות ערך?

<שמואל האוזר: זה מבלבל את הדברים.

<שמואל האוזר: לעומת זאת במצב הנוכחי, במצב שהחוק הזה מציע, יש לכאורה איזשהו כפל רגולציה.

<שמואל האוזר: אני אגיד אותו משני טעמים.

<שמואל האוזר: הטעם הראשון – תראו, בנק ישראל מפקח על הבנקים והרשות לניירות ערך מפקחת על הבנקים.

<שמואל האוזר: אנחנו מפקחים על הנפקת אגרות חוב ובנק ישראל מפקח על מה שהוא מפקח.

<שמואל האוזר: מאוד ברור מי עושה מה.

<שמואל האוזר: אין פה בכלל שאלות, אין בכלל ויכוחים.

<שמואל האוזר: פעם בכמה זמן יש שאלות עקרוניות, והן נדונות.

<שמואל האוזר: לא שמעתם אף פעם שיש בעיה.

<שמואל האוזר: אותו הדבר חברות הביטוח, כשהן מנפיקות לציבור.

<שמואל האוזר: אנחנו מפקחים.

<שמואל האוזר: יש הפרדה מאוד ברורה.

<שמואל האוזר: הממונה על שוק ההון יודע מה הוא עושה, אנחנו יודעים – כשיש איזשהו דיון אנחנו פותרים בינינו.

עיסאווי פריג': זה לא כפל בעיניך?

עיסאווי פריג': - - -

<שמואל האוזר: זה לא כפל.

<שמואל האוזר: אם אתה אומר כפל אז יש לנו כפל גם במקום אחר ואז צרי ך לדבר אולי על שינוי מבני.

<שמואל האוזר: אבל יש עוד סיבה לכך: צריך להבין שמה שמוצע כאן – גם אצלנו, מה שמוצע גם בהצעה שאנחנו מעבירים , שהיא במהותה דומה להצעה שעומדת כאן – אנחנו מפקחים על הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: בעל המכולת ובעל הפיצריה לא מפוקח – לא על ידינו ולא על ידי הממונה על שוק ההון.

<שמואל האוזר: שם הוא לא נתון בכלל לשום כפל.

<שמואל האוזר: הוא לא מכיר לא את רשות ניירות ערך ולא את רשות שוק ההון, הוא מכיר את הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: היא, בפיקוח light שלה היא זו שתדרוש ממנו אינפורמציה כזו או אחרת.

<שמואל האוזר: אז לכאורה, מי שנמצא שם לתת לו רגולציה זה לא אותו גוף קטן – בעל המכולת או בעל הפיצריה, אלא הפלטפורמה, והפלטפורמה הזו – כן, היא תצטרך להסתדר בכך שהיא נותנת גם מסגרת למתן אשראי בין יחידים וגם מתן אשראי על ידי תאגידים.

<שמואל האוזר: אסור, בשום פנים ואופן לבטל את העיקרון הזה.

<שמואל האוזר: זה בלאגן רגולטורי שאין כדוגמתו.

<שמואל האוזר: זה יהיה ארביטראג' רגולטורי.

<שמואל האוזר: כל הזמן אתם מטיפים לנו שתסגרו את העניינים עד שלא יהיו מערכות שונות, שיהיו כולם מתואמים.

<שמואל האוזר: זה לא המצב שיקרה אם אנחנו ניכנע פה לדרישה שבאה אולי מצד הפלטפורמות שיש לכאורה כפל רגולציה.

<שמואל האוזר: לכן אני מציע לקבל את ההצעה בעניין הזה כפי שהחוק עצמו בנוסחו הנוכחי, ולא ללכת בשום פנים ואופן למסגרת שמשנה את המצב הזה.

<שמואל האוזר: אני חוזר: נקודת המבט של כולנו – אנחנו נמצאים שם, הרשות לניירות ערך בוודאי נמצאת שם – לעזור לאותם עסקים קטנים.

<שמואל האוזר: אני יכול להעביר רשימה שלמה של דברים שהועברו כאן

<שמואל האוזר: במה אנחנו עוזרים, וגם פה אנחנו נעזור.

<שמואל האוזר: הנקודה האחרונה היא – גם כשנלך לפי החוק כלשונו ולא ניענה לבקשה הזו שעדX מסוים שיהיה תחת הממונה על שוק ההון- גם אז לא יהיה - אין הבדל, חוץ מניואנסים קטנים, בין מה שאנחנו נבקש ומה שהממונה על שוק ההון.

חיים ילין: אני חושב שבסופו של דבר זה עניין של סיכונים.

חיים ילין: עזוב רגולציה, רגע.

חיים ילין: קודם כל זה מצב של סיכונים.

חיים ילין: אני חושב שבשיטה שהפלטפורמה הזו עובדת הסיכונים הם קטנים מאוד.

חיים ילין: דבר שני – אני מקבל את הגישה שלך שאומרת שאתה לא בודק את בעל המכולת, ואתה בודק את הפלטפורמה.

חיים ילין: אתה גם אומר שאין כפל רגולציה, אבל זה לא נכון כי אם אנחנו נעבור איזשהו גבול, לא רק מול אנשים פרטיים אלא מול המכולת, עסקים קטנים.

חיים ילין: בוא ניקח עכשיו עסקים קטנים ונגדיר אותם - - - שום תאגיד לא ייקח הלוואה של חצי מיליון שקל, אתה מסכים אתי?

חיים ילין: תאגידים זה דבר ענק.

<קריאה: למה?

<קריאה: תאגידים - - - לקנות מכונת - - -

חיים ילין: בוא נגדיר את העסקים הקטנים בגבול מסוים – הם לא תאגידים.

<שמואל האוזר: אם זה לא תאגידים אין לי שום בעיה.

חיים ילין: רגע, אני לא מדבר על תאגיד.

חיים ילין: אני מדבר כרגע על עסקים קטנים – אותה מכולת, אותה פיצריה, אותו בית קפה ואותם אנשים שבגדול הם אולי שני שותפים או בן אדם אחד בלבד.

<שמואל האוזר: אני אומר חד משמעית" אם זה לא תאגיד, אם זה עוסק מורשה – אין לי בעיה.

חיים ילין: אבל אני רוצה גם להגביל את זה.

חיים ילין: יש לי גם אחריות כחבר כנסת בחקיקה.

חיים ילין: אם יש הגבלה אז אני רוצה להגביל את זה לעסקים קטנים, שלא יעבור את הסכום של 500 אלף שקל, לדוגמה.

חיים ילין: למה אני אומר את זה?

חיים ילין: כי בדיוק אתה נתת את הדוגמה.

חיים ילין: חצי מיליון שקל השנה, ועוד חצי מיליון שקל בשנה הבאה.

חיים ילין: בסופו של דבר אנחנו יכולים למצוא את עצמנו בסכומים הרבה יותר גדולים וברמת סיכון מאוד גבוהה, ואנחנו לא רוצים להיות שם.

חיים ילין: יש לנו גם אחריות כח"כים לא רק להוזיל ותחרות וכל מה שתרצה אלא שבסופו של דבר שלא יהיה נזק לאזרח במדינת ישראל.

חיים ילין: לכן אני מגביל.

חיים ילין: אם תגיד לי עכשיו – לא 500 אלא 700, אין לי בעיה עם זה, כי אני לא בעל מקצוע שבא וקובע מה הגבול העליון.

חיים ילין: אני מקבל את הגישה בין תאגיד ובין עסק קטן.

חיים ילין: אם אני רוצה משהו מה- אני בעצם רוצה שמשפחות נזקקות, אנשים שזקוקים לכסף לא גדול, שיכולים עם זה לצאת החוצה, לשלם בין 3 ל-5% פחות ממה שהם משלמים לבנקים, אז לדעתי כולנו הרווחנו.

חיים ילין: הערה אחרונה – דיברנו על כל הזמן, אבל לא הרחבנו.

חיים ילין: אני מציין עוד פעם את ה-FINTECH, זאת אומרת – את הסטארטפים שצריכים להיכנס, שהם יושבים על אותה תשתית של המערכת הבנקאית, אותו חשבון נאמנות שהם צריכים, שעד היום הם עברו ויה דולורוזה כדי לפתוח את זה, ולא כולם הצליחו לעשות את זה.

חיים ילין: הנושא השלישי, מעבר לעסקים קטנים זה החל"צ – לא תאגידים, זה אותם ארגונים שיכולים ורוצים לתת באופן פרטי את ההלוואות.

חיים ילין: אני חושב שאם נגיע לשלושת ההגדרות האלה בתוך החקיקה, וקיבלנו את שלושת ההגדרות האלה בתוך החקיקה אנחנו נהיה עם חוק שהוא הרבה יותר רלבנטי והרבה יותר נכון, יותר עשיר לדעתי, מאשר לקבע אותו על משהו שהוא הרבה יותר קטן.

חיים ילין: בבנק ישראל, אני אומר לכם את זה עכשיו: זה לא מיליארדים פה.

חיים ילין: זה לא תשובה שצריך עכשיו למחוק 5 מיליארד דולר או שקל.

חיים ילין: זה פה כסף קטן שלא יכול להשפיע על השוק, שלא יכול להשפיע על בנק ישראל, בטח לא על האיתנות הכלכלית של מדינת ישראל, בטח לא על דירוג האג"ח שאנחנו כל כך - - -

עיסאווי פריג': האוזר, אני מבין אותך, אתה צודק.

עיסאווי פריג': אתה, כרגולטור צריך לבוא ולהשמיע את דעתך, לקחת חלק בכל מה שקורה.

עיסאווי פריג': אני מבין את זה, אבל לדעתי אתה לא קולע למטרה.

עיסאווי פריג': "תפסת מרובה לא תפסת" מה התכלית של החוק הזה?

עיסאווי פריג': הלוואות להמונים, מערכת חברתית, תיווך אשראי – יש, מוגדרת.

עיסאווי פריג': בעיניי לא חשובה ההתאגדות, החשוב הוא הסכומים שאני נותן, ולא זה ההתאגדות מה שיקבע.

עיסאווי פריג': חברה משפחתית שהמחזור שלה 100 אלף שקל או חברה רגילה שזה המחזור שלה, ועל פי החלוקה ביניכם היא צריכה להיות תחת הפיקוח שלך ולא תחת - - - זה לא מה שצריך להנחות אותנו.

עיסאווי פריג': מה שצריך להנחות אותנו – התכלית שלשמה החוק בא, שאנחנו באים במפורשות לעזור ליחידים ולעסקים זעירים.

עיסאווי פריג': אני קצת חולק על חברי – לא קטנים, זעירים, עם הגדרה של סכומים שהתכלית של החוק תהיה אמיתית.

עיסאווי פריג': תיווך אשראי למטרות חברתיות.

עיסאווי פריג': אפילו גופים שפנו אלי, גם, לפני הדיון ובימים שלפני כן, שנותנים הלוואות ללא ריבית – כמו, שמעתי את המודל של הסוכנות היהודית ועוד מודלים שאני רוצה שהוא ידבר עליהם כאן, כי זו תכלית החוק.

עיסאווי פריג': הדבר השני – אתה התחלת בדבריך לגבי עידוד אשראי לעסקים קטנים.

עיסאווי פריג': אני נגד לעודד עסקים קטנים לקבל אשראי כי אני מאמין ואני רואה.

עיסאווי פריג': לא חסר אשראי במשק.

עיסאווי פריג': יש בעיה עם עלות האשראי.

עיסאווי פריג': אשראי במשק לא חסר.

עיסאווי פריג': זה מצעד איוולת שנבכה עליו דורות ושנים.

רחל עזריה: אתה אומר - הבעיה היא עלות האשראי.

עיסאווי פריג': בוודאי.

עיסאווי פריג': לא לדחוף אשראי.

עיסאווי פריג': לדחוף אשראי זה לתת לבן האדם להיכנס עוד יותר לבור.

עיסאווי פריג': אסור להגיד את המילה הזו, לעודד עסקים לקחת אשראי.

עיסאווי פריג': זו אמירה מסוכנת.

עיסאווי פריג': הדבר השני – שמעתי מושג ואני חייב להגיד שזו פעם ראשונה שאני שומע את המושג הזה וזה מחייב גם התייחסות: פיקוח light.

עיסאווי פריג': זו אמירה מאוד מעניינת.

<קריאות: - - -

עיסאווי פריג': אני שואל: אם התאגידים הזעירים לא יהיו תחת הפיקוח של הרשות לניירות ערך –זה נקרא "פיקוח לייט"?

עיסאווי פריג': זה מדאיג אותי.

עיסאווי פריג': אני, כמחוקק, כנציג ציבור – מודאג.

עיסאווי פריג': אם יש במשק דבר שנקרא פיקוח light חייבים לתת את הדעה על כך.

עיסאווי פריג': יש פיקוח ופיקוח light?

<קריאות: - - -

עיסאווי פריג': הדבר השלישי – ציינת עובדה ששיעור ההונאות הוא פי 3 מהפיקוח על הבנקים.

עיסאווי פריג': אני באחד הדיונים כאן שאלתי את החברות הקיימות – את טריא, את בלנדר, TBT, שאלתי אותם לגבי הפרשה לחובות מסופקים ורמת הסיכון וקיבלתי נתונים שהם לא פי 3.

עיסאווי פריג': זה מדאיג אותי.

עיסאווי פריג': אני, כמחוקק, רוצה שתזינו אותי בעובדות נכונות בכדי להקל עלי בקבלת ההחלטה.

עיסאווי פריג': אתה אמרת עכשיו נתון שהוא מתנגש לחלוטין עם מה שאמרת לנו קודם.

חיים ילין: אנחנו קיבלנו נתונים פה של 0.7, שאני בטוח שזה לא המערכת הבנקאית.

חיים ילין: זה מה שנאמר פה בישיבות הקודמות.

עיסאווי פריג': הדבר האחרון – אמרת שאין הבדל בין מה שאתה תבקש לבין מה שדורית משוק ההון תבקש, בהתאם לרמת הפיקוח.

עיסאווי פריג': אז קדימה, בואו נרוץ.

עיסאווי פריג': אם אין הבדל, בואו נרוץ.

יוסי יונה: לא לרוץ, בשביל מה שני גופים?

עיסאווי פריג': אם אין הבדל בין מה שאתה אמור לבקש לבין מה ששוק ההון אמור לבקש, אז בשביל מה?

עיסאווי פריג': בשביל מה הכפל?

עיסאווי פריג': כי אתה אמרת – יש עיקרון, ואסור לשבור אותו, עיקרון כפל הרגולציה?

עיסאווי פריג': מתי העיקרון הזה ישים ומתי לא ישים?

עיסאווי פריג': מתי אני יכול לקרוא לזה כפל ומתי לא?

יוסי יונה: אני רוצה להתחיל ולומר שאני בהחלט בעד הרחבת מתן האשראי גם לעסקים קטנים.

עיסאווי פריג': זעירים.

עיסאווי פריג': זעירים.

<קריאות: - - -

יוסי יונה: - - - מהותיים, שעליהם אנחנו מסכימים או לא מסכימים, כי באמת, הנתונים שסופקו לנו על ידי משרד האוצר מראים שקיימת בעיה עמוקה כי אם באמת הנתונים האלה מראים שהעסקים האלה מהווים 54% מהתוצר, והם מקבלים רק כרבע מהאשראי במשק, אז יש בעיה.

יוסי יונה: עכשיו בסדר, איפה אתה מזהה את הבעיה?

יוסי יונה: חבר הכנסת פריג' אומר שיש כסף אבל העלות שלו גבוהה.

יוסי יונה: אז השאלה אם זה לא אחד מהמנגנונים שבהם אנחנו אמורים להוריד עלויות – הכנסתם של עוד גופים לתחום הזה לפחות על פניו יכולה לסייע בהורדת העלויות.

יוסי יונה: לכן אני מצדד בהרחבת מתן האשראי גם לעסקים קטנים.

יוסי יונה: באשר לעניין הזה – אני מסכים אתך בנקודה שאתה העלית, חבר הכנסת פריג'.

יוסי יונה: אם אנחנו מדברים על שני גופים של מפקחים רגולטורים שהם פחות או יותר עושים אותה עבודה, אז העובדה שקיימים שני גופים זו פשוט ביורוקרטיה שלא לצורך.

יוסי יונה: אם לא מדובר בכך, וגם מה ששמעתי, שהקשבתי לך, מר האוזר, שאמרת שישנם ניואנסים.

יוסי יונה: אז אם זה עניין של ניואנסים בואו נכניס את הכל לגוף אחד ולא נכליל כאן שני גופים שזה יוצר ביורוקרטיה גדולה מדי.

יוסי יונה: במקום לדבר על המושג הבעייתי של "פיקוח לייט" מה שאנחנו צריכים לעשות זה מושג אחר: פיקוח מדתי.

יוסי יונה: מ-light זה עולה כאילו אין פיקוח, או אנחנו מוותרים, או שאנחנו סלחנים, גמישים מדי.

יוסי יונה: המושג שצריך להיות זה "פיקוח מדתי" מה המשמעות של זה?

יוסי יונה: ודאי, האנשים שיושבים פה סביב לשולחן הם המומחים בעניין הזה.

יוסי יונה: על פניו נראה לי שאנחנו לא צריכים להיכנס למאבק טריטוריאלי על מי מפקח.

יוסי יונה: בסופו של יום אנחנו רוצים לקדם פה תכלית ראויה ולאפשר את האשראי הזה מבלי שעליו יהיה איזשהו נטל רגולטורי שלא לצורך, ואני חוזר ואומר – בהחלט, מצדד בכך שייכנסו לעניין הזה גם עסקים קטנים, ויתרה מזאת – גם על הנושא הזה של חברות למטרות חברתיות או גפים למטרות חברתיות שמן הראוי גם הם ייכנסו לתוך ההסדר שאנחנו כאן רוצים לקדם.

רחל עזריה: פנתה אלינו קבוצה של קהילת נשים בעסקים, ואני רוצה שהם ידברו.

רחל עזריה: אני חושבת שגם צריך לראות את כל האירוע הזה מהזווית של בעלי עסקים.

רחל עזריה: חשוב לומר כי בסופו של דבר אנחנו יודעים שאחד האלמנטים שמשנים ומביאים רווחה כלכלית וגם סיוע גדול זה כששני בני הזוג עובדים.

<חלי יעקובס: אני גרה בגליל התחתון, אני מנכ"לית ובעלים של חברה בשם "בינה יתרה".

<חלי יעקובס: אני כאן נציגה של 10,000 נשים מקהילת פייסבוק שנקראת "דתיות עסקיות מדברות", יחד עם עוד צוות מנהלות.

<חלי יעקובס: אני חברה בע"מ, האדם היחיד שעדיין נמצא תחת ההגדרה הזו.

<חלי יעקובס: זאת אומרת, אני בעלת מניות יחידה.

<חלי יעקובס: אני עצמאית, אבל חברה בע"מ.

<חלי יעקובס: חשוב לי להסביר – אני עובדת עם כל הפריפריות, עם נשים חרדיות, נשים ערביות בכפרים, ביהודה ושומרון – כל הפריפריות החברתיות, הכלכליות והגיאוגרפיות, אבל גם נשים שהצליחו להקים עסקים.

<חלי יעקובס: אני זכיינית של משרד הקליטה בתחום הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים לתושבים חוזרים ואני מבינה את התחום הזה גם מהכיוון הזה.

עיסאווי פריג': אתם נותנים את זה בריביות, ממשרד הקליטה?

<חלי יעקובס: הבנקים נותנים את זה.

<חלי יעקובס: הזכיין זה בנק דיסקונט שנותן דרך משרד הקליטה.

<חלי יעקובס: אני לוקחת את ההבנה גם מהמקום הזה.

<חלי יעקובס: אז קודם כל אני רוצה להגיד לכם תודה, אני חושבת שזה נושא חשוב מאוד.

<חלי יעקובס: יש 520 אלף עסקים קטנים במדינת ישראל שרשומים.

<חלי יעקובס: יש עוד הרבה מאוד עסקים קטנים שלא רשומים והם החמצן של הרבה מאוד משפחות להשלים הכנסה.

<חלי יעקובס: הרבה פעמים, רוב הנשים הן יזמיות בעל כורחן, כי אין להן שום חלופה להיות שכירות בשכר ראוי, גם ביחס להכשרה שלהן וליכולות שלהן, בטח ביחס לזה שהן רוצות גם לנהל משפחה ולהביא הביתה שכר הוגן ביחס ליכולות שלהן.

<חלי יעקובס: רובן נתקלות בקשיים מאוד גדולים במינוף, או שאין להן התחלה, או כשהן טיפה מתקדמות, ולא משנה באיזה תחום העסק שלהן – קוסמטיקה, הלבשה, טקסטיל, מכירות אבל גם ייצור ומכירות, וגם נשים שיש להן עסקים שהן מעסיקות אנשים.

<חלי יעקובס: אני, למשל, מתעסקת בלופט גישפט, כמו שסבתא שלי אומרת.

<חלי יעקובס: מה שחשוב להבין זה שהעסקים הקטנים האלה הם גם החמצן גם של העסקים האחרים.

<חלי יעקובס: כל אישה כזו שיש לה עסק לא יכולה להעסיק שכירים, אז היא בדרך כלל צורכת שירותים.

<חלי יעקובס: על מנת שהעסק שלה יהיה יעיל היא צורכת שירותים מעסקים קטנים אחרים.

<חלי יעקובס: זה בעצם מנוע כלכלי מאוד משמעותי.

<חלי יעקובס: את בסך הכל מניעה את הכלכלה, ואת צריכה כסף.

<חלי יעקובס: את צריכה כסף להון חוזר, להשקעות, לקולקציה הבאה שלך, כסף לשלם לספקים כשלא קיבלת כסף מהמדינה, ובעצם צריך למצוא פתרון שהוא יותר טוב מהפתרון של הבנקים.

<חלי יעקובס: הבנקים לא מאפשרים היום לקחת הלוואות סבירות.

<חלי יעקובס: לא מדובר על 20 או 30 אלף שקל, לפעמים זה גם 250 אלף שקל לקולקציה שתיוצר עכשיו ותימכר בספטמבר.

<חלי יעקובס: הבנקים מבקשים ערבויות – שהרבה פעמים אין, מבקשים ערבים, הם מבקשים הון עצמי או נכסים שהרבה פעמים אין, וזה לא אומר שהעסק לא מצליח או לא רווחי או לא יהיה רווחי.

<חלי יעקובס: הריביות חונקות.

<חלי יעקובס: הדרישות, גם של הקרנות – ולא משנה איזה קרן – בסוף הבנק נמצא בקצה, וזו כמעט משימה בלתי אפשרית לקבל הלוואה מהבנקים.

עיסאווי פריג': הדרישות של החברות – פחות מהבנקים?

<חלי יעקובס: לא תמיד.

<חלי יעקובס: מסקר שעשינו, מבדיקה שעשינו עם נשים בתוך הקהילה שלנו שניסו לקחת גם הלוואות מתוך הקרנות, זה לא באמת עוזר להם כי בסוף הקרן לוקחת מהבנק, ובסוף הקרן צריכה שלושה ערבים, ובסוף הקרן נותנת ריבית מאוד גבוהה וגם דורשת לשלם עמלה על זה שהשיגו לך את ההלוואה וגם להכין תוכנית עסקית עם יועץ של העסק, ואז לפעמים, כדי לקבל את ההלוואה את מושקעת כבר ב-50 אלף שקל, ואין לך את ה-50 אלף שקל בשביל להתחיל.

<חלי יעקובס: החנק הזה יוצר מצב שנשים רבות, אבל לא רק נשים – אני באה מהגליל ומתעסקת בעסקים גם של גברים ושל כל מיני מגזרים - החנק הזה יוצר מצב גם בהלוואות של שווקים שאני לא רוצה לדבר עליהם פה, אבל זה המצב.

<חלי יעקובס: אני מניחה שגם אתם מקבלים הצעות באס אמ אסים על הלוואה וניכיון צ'קים.

<חלי יעקובס: בסוף, כשהם צריכים את הכסף הם הולכים לפתרון הזה, והפתרון הזה הורס להם את הבית, שלא לדבר על העסק, או שהם הולכים היום על העניין של מימון המונים, וגם פה הם מושקעים בהמון כסף והם לא מודים בזה, אבל אכן, קמפיין מימון המונים עולה בין 30 ל-50 אלף שקל, גם זמן וגם כסף.

<חלי יעקובס: לכן אני חושבת שמה שצריך לעשות זה לחשוב על פתרונות יותר יצירתיים לעסקים הקטנים, פתרונות מימון או בריביות יותר נמוכות, או שהבנקים לא יהיו בהכרח הגורם.

<חלי יעקובס: הבנק עושה את מה שהוא צריך לעשות – הבנק מוכר כסף והוא רוצה להרוויח, הוא צודק.

<חלי יעקובס: אבל הוא בינתיים מעכב את הגורמים היותר קטנים מלהרוויח כסף.

<חלי יעקובס: צריך למצוא פה פתרון.

חיים ילין: אני אגיד לך מה הבעיה – כשהוא מרוויח כסף, אחרי זה, כשיהיו המחיקות יהיה מי שילשם את זה.

חיים ילין: זה חוסר צדק מוחלט.

<חלי יעקובס: נכון.

<חלי יעקובס: בשביל זה אתם פה, כדי שלא יווצר מצב - - -

חיים ילין: לא, אנחנו לא הרגולטור, זה המצב.

חיים ילין: ביום שאני אהיה הרגולטור אז אולי כן.

רחל עזריה: וביחס לפלטפורמות?

רחל עזריה: כי החוק הזה הוא על הפלטפורמות.

<חלי יעקובס: הפלטפורמות האלה הן טובות אם יבינו שצריך לעשות התאמות לעסקים הקטנים שלא יכולים לעמוד בדרישות של הפלטפורמות האלה.

<חלי יעקובס: זאת אומרת – יש פלטפורמה אבל לא יודעים מה לעשות אתה.

<רן בייליס: אנחנו נותנים הלוואות לבעלי עסקים, אנחנו לא נותנים הלוואות לתאגידים, לכן – אני לא מכיר רמת פלטפורמה שנותנת לתאגידים.

<רן בייליס: אני לא חושב שהיא ענתה לעניין ה- - -.

<רן בייליס: הבורסה היא אמצעי מעולה לגיוס הון לתאגידים גדולים ומשמעותיים בעוד שהעסקים הקטנים – הכוונה לאותם לווים תאגידיים קטנים, בעלי עסקים קטנים ובינוניים במשק, אינם מגייסים כספים באמצעות הבורסה.

<רן בייליס: כמובן, לאור עלויות התפעול והמשמעות התפעולית הכבדה, המשפטית והתקציבית.

<רן בייליס: התיקון לחוק ניירות ערך שכבר נחקק, ובעצם עכשיו אנחנו מתעסקים רק בתקנות שקשורות בו, כשמו כן הוא – הוא חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחום הטכנולוגיה העלית.

<רן בייליס: לא אני אמרתי, כך כתוב בחוק.

<רן בייליס: זה שם החוק שעשה תיקונים בכל מיני חקיקות.

<רן בייליס: הוא לא מפנה ולא מטפל בעסקים קטנים קלאסיים כגון מכבסה ונגרייה המוגדרות כתאגיד, וניתן לראות את זה גם בתקנות שכרגע מוצעות והן על הפרק בקשר לחוק הזה.

<רן בייליס: היקף המסמכים והמידע שצורפו להצעה של מי שמבקש הלוואה, שהוא תאגיד, אינו מתאים לעסקים קטנים.

<רן בייליס: הוא מתאים לחברות סטארט אפ גדולות.

<שמואל האוזר: זה לא נכון.

<שמואל האוזר: המסגרת, הכותרת - - - אבל זה נפתח כבר לכולם.

<רן בייליס: התקנות שכרגע על הפרק, שפורסמו, הן כאלה שאם מסתכלים על מה הדרישות, בעצם, כדי להגיד שהיקף המסמכים והמידע שצריכים להיות מצורפים להצעה, למי שצריך הצעה, הן היקף אדיר.

<רן בייליס: הן מתאימות לחברות סטארטאפ, הן לא מתאימות למכבסה שרוצה הלוואה.

<רן בייליס: הן מבוססות יותר על תוכניות עסקיות עתידיות.

<רן בייליס: יש שם הגבלה על כל מיני שימושים, ל-50 אלף למשקיע, להגבלות גם ביחס ללווים עמם – כל ההגבלות האלה לא מתאימות לעסקים קטנים שמאוגדים כתאגידים.

<קריאות: - - -

עיסאווי פריג': אני מבקש שתייחס למזכר.

עיסאווי פריג': זה חשוב.

<רן בייליס: ההתייחסות שלי היא למסמכים שפורסמו על ידי הרשות לניירות הערך, לתקנות ולהסבר המצורף אליהן – שעל זה אנחנו מדברים.

<שמואל האוזר: אתה מבלבל , אבל.

<שמואל האוזר: אתה מבלבל את חברי הוועדה, תדייק.

רחל עזריה: כל אחד יכול לומר מה שהוא רוצה, זה בסדר גמור.

רחל עזריה: אני כן מבקשת לדבר בקיצור, ולתת לכל אחד לדבר.

<רן בייליס: פלטפורמות ה-P TO P יכולות להיות בדיוק הפלטפורמת ביניים הזו, זו שמגשרת ופותרת לאותם עסקים קטנים ובינוניים, לאפשר להן לגייס אשראי מהציבור בצורה פשוטה, יעילה.

<רן בייליס: פלטפורמות האלה הן חדשניות, יעלות, הן צריכות להיות עם זמני תגובה מהירים ואנחנו חייבים – פה אנחנו שוקדים על חוק שהוא מצוין, וצריך לאפשר פה הלוואות של עד מיליון, 2 מיליון – אתם תקבעו, שלדעתי - - -

עיסאווי פריג': מה עם מזכר ההבנות?

<רן בייליס: אני אומר שזו דעתי על הפלטפורמה שנותנת - - -

<עופר שפירא: אנחנו באנו לדבר על הסעיף הבא, סוגיית התניית השירות בשירות.

רחל עזריה: אנחנו עוד לא שם, אז זה יהיה לדיון הבא.

<גל אביב: אנחנו נשמח לראות את כתב ה-MOU שתהיה לו השפעה לדעתנו גם על המשך הפעילות וגם על החקיקה העתידית שתהיה, כי זה בעצם מזכר הבנות שישפיע פה על כל תהליך החקיקה.

<גל אביב: נשמח אם תהיה אפשרות לפלטפורמות לראות אותו לפני שהוא ייחתם, גם לראות אותו, להגיב עליו ולהעיר עליו.

<גל אביב: אלוהים נמצא בפרטים הקטנים ויכולים להיות פה סעיפים מסוימים שיוכלו לייצר קשיים תפעוליים מאוד גדולים על הפלטפורמות בצורת החקיקה.

<גל אביב: בנוסף אנחנו נשמח אם הנוסח שיועבר על ידי בנק ישראל לבנקים עצמם יהיה חשוף גם לעיני הציבור, כי בסוף היום – אנחנו יושבים בממשק בתור פלטפורמה מול הבנק, ואנחנו לא רוצים שבכל פעם נצטרך לפנות לבנק ישראל אלא שבאמת נוכל להסתמך על המכתב שהועבר בתקשורת מול הבנקים.

<גל אביב: דבר שלישי שאנחנו רוצים לדבר עליו זה נושא כפל הרגולציה.

<גל אביב: יש פה עניין מאוד מאוד בעייתי, באמת.

<גל אביב: יש פה בעצם מפקחת אחת שמקבלת אחריות על הפלטפורמות אבל בעצם יש פה פיקוח כפול גם מהצד של בנק ישראל וגם מהצד של משרד המשפטים ולא כל כך משנה מי המפקח.

<גל אביב: אנחנו, למשל, פעילים היום באיחוד האירופי, ואנחנו מפוקחים שם על ידי הבנק המרכזי.

<גל אביב: אז לא משנה מה זהות המפקח.

<גל אביב: מה שכן משנה זה שיהיה מפקח אחד ויחיד שאליו באים עם שאלות ומקבלים ממנו תשובות, כי בסוף, לעבוד מול שני מפקחים עבור חברת סטארטאפ זו עלות גבוהה מאוד מבחינה כלכלית וכמעט בלתי אפשרי גם מבחינת התנהלות הרגולציה לחברות רזות שצריכות לעבוד במהירות ולהגיב בצורה מהירה.

רחל עזריה: במצב הרגולטורי כפי שאנחנו עובדים עליו כעת, אתם תעבדו עם עסקים קטנים?

<גל אביב: אנחנו כרגע לא עובדים עם עסקים קטנים.

רחל עזריה: אבל אתם תעבדו עם עסקים קטנים, במצב הרגולטורי כפי שאנחנו עובדים אתם כעת?

<גל אביב: לא, זה לא מאפשר.

<גל אביב: לטעמנו, לפחות.

חיים ילין: למה זה לא מאפשר?

<גל אביב: אנחנו פעילים גם בעוד מדינות - - -

<קריאות: - - -

<גל אביב: תנו להציג ניסיון ממקומות נוספים.

<גל אביב: אנחנו נשמח לעבוד אולי בעתיד מול עסקים קטנים, אבל כדי לעשות את זה אנחנו צריכים מסגרת רגולטורית שמאפשרת לנו לעשות את זה בקלות.

<גל אביב: מה זאת אומרת?

<גל אביב: עבור עסקים קטנים – אתה רוצה, קודם כל, לעבוד עם עסקים קטנים שהם טובים, זאת אומרת - עסקים שלא רצים לפת לחם ורוצים סכומים מאוד קטנים.

<גל אביב: זה דבר ראשון.

<גל אביב: אתה רוצה עם עסקים שרוצים לקבל גם אשראי של מיליון – מיליון וחצי.

<גל אביב: להפך, זה יוצר יציבות עבור המלווים בפלטפורמה.

<גל אביב: עסק קטן שצריך היום הלוואה של 50 אלף שקלים הוא עסק קטן שנמצא במצב קשה.

<גל אביב: לא בטוח שאתה רוצה לתת לו הלוואה.

<גל אביב: דבר שני, היום בעצם יש הוראות סותרות בין הרשות לניירות ערך לבין החקיקה לגבי הצד של המלווים.

<גל אביב: יש הגבלות גדולות לגבי הצד של המלווים, לגבי הסכומים המקסימליים שניתן להלוות אותם, ועד שלא יפתרו אותם ולא יהיו הוראות סותרות לא נוכל בעצם לעבוד, כי המגבלות האלה מונעות מאתנו לפעול.

<גל אביב: אני יכול לומר לכם שאפילו באחת המדינות שאנחנו פעילים בהן, אנחנו פעילים בתור מלווה ישיר.

<גל אביב: הסיבה שאנחנו פועלים בתור מלווה ישיר ולא בתור פלטפורמה P TO P היא בגלל שהטילו מגבלות על הסכומים שהמלווים האלה יכולים להעביר.

<גל אביב: המגבלות האלה קיימים בהוראות של הרשות ושל הפיקוח, בעצם, ולכן אנחנו לא יכולים לפעול מול עסקים קטנים גם בישראל.

<ליאת גור: אנחנו מייצגים עסקי קטנים שמרביתם תאגידים, זאת אומרת – אנחנו מייצגים גם עוסקים מורשים או שותפויות שצריכים הלוואות בסכומים הקטנים שדיברתם עליהם, אבל גם נגריות ומפעלי אלקטרוניקה ומכניקה ודפוס, שצריכים חצי מיליון כדי לקנות מכונת צבע, או צריכים מיליון כדי להתחדש עם איזושהי מכונת דפוס שתשאיר אותם טכנולוגיים ותחרותיים.

<ליאת גור: אנחנו נהיה מאוד מאוד מאוכזבים, אנחנו חושבים שכל ההסדרה הזו תפספס את התכלית שלה שזה לעזור לעסקים קטנים, שצריכים להיות טכנולוגיים, שצריכים ציוד, שצריכים להתחדש, שצריכים להעלות פריון.

<ליאת גור: ואני חושבת שצריך ללמוד ממה שקורה בעולם היום.

<ליאת גור: מנתונים שהוצגו לוועדה הזו בשבוע שעבר – מתוך 8.5 מיליארד ליש"ט שהולוו בפלטפורמות האלה בבריטניה, 5 מיליארד היו לעסקים קטנים.

<ליאת גור: מדובר על תאגידים קטנים – אם אנחנו מדברים על עסקים שאנחנו מייצגים, זה עסקים עם מחזורים של 6-5 מיליון בשנה שצריכים את המיליון-מיליון וחצי הזה.

רחל עזריה: מה חשוב לך שישתנה?

<ליאת גור: שלווה לא יהיה רק אדם יחיד, אלא יוכל להיות גם תאגיד קטן.

<ליאת גור: אנחנו מוכנים לקבל מגבלות על סכומים של 2 מיליון שקלים הלוואה, אבל אנחנו לא רוצים שתאגיד קטן, נגרייה קטנה או מפעל אלקטרוני קטן יצטרך למסור תשקיפים ולעמוד בכל המגבלות האלה.

<ליאת גור: כל הטוב שבהלוואות האלה זה הזמינות שלהם, המידיות שלהם, המהירות שבה הן מתקבלות.

<ליאת גור: אנחנו עובדים עם פלטפורמות כאלה יום, לצערנו כיחידים.

<ליאת גור: זה עובד טוב, זה יעבוד טוב שבעתיים אם גם תאגיד קטן יוכל לקחת הלוואה כזו.

<ליאת גור: מאוד מאוד חשוב וממש יהיה פספוס של ההסדרה אם תאגידים קטנים לא יכללו בחוק הזה.

<שגיא בלשה: אני מנכ"ל האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית.

<שגיא בלשה: אנחנו ארגון, עמותה ללא מטרת רווח שנותנת כל שנה הלוואות בסכום של 200 מיליון שקל, זה הון עצמי שמגויס מתורמים.

<שגיא בלשה: בכל רגע נתון יש לנו 11 אלף לווים – גם פרטיים וגם עסקים קטנים, וגם הלוואות להשלמת הון עצמי לדיור.

<שגיא בלשה: אנחנו עובדים הרבה עם אוכלוסיות ביניים ואוכלוסיות מוחלשות.

<שגיא בלשה: אנחנו פה כי אנחנו מעוניינים לאפשר לעמותות או חברות לתועלת הציבור להיות גוף שיכול לקבל רישיון למתן פיקדון ואשראי, כמו שהחוק היום מאפשר היום לאגודות אשראי, אנחנו מבקשים שהחוק יאפשר גם לחברות לתועלת הציבור וגם לעמותות לעשות את זה.

<שגיא בלשה: לנו יש אפשרות היום – אם זה יתאפשר לנו – להנגיש אשראי לאוכלוסיות גדולות יותר ולהביא פיקדונות גם מתורמים, גם ממשקיעים חברתיים באופן שנוכל להנגיש אשראי לאותם עסקים קטנים כמו שחלי יעקובס מדברת עליהם.

<שגיא בלשה: זה בדיוק אנחנו – עסקים זעירים שהבנקים לא נותנים להם.

<שגיא בלשה: אנחנו נותנים להם את האשראי במקרים כמו העסקים שהיא דיברה עליהם – הלוואות עד 90 אלף שקל.

<שגיא בלשה: הוועדה הזו דנה בגלגולים השונים דנה באיך להנגיש אשראי ודנו באגודות אשראי, דנו באגודות אשראי, דנו ב P TO P, אנחנו מבקשים לדון בחברות לתועלת הציבור ועמותות ולהכניס את זה לחוק.

<אופיר עוזרי: אנחנו בעצם שומעים פה שכל התיקונים האלה השאירו אוכלוסיות לא מבוטלות מחוץ למעגל האשראי.

<אופיר עוזרי: אנחנו בעצם באים לתת פתרון, ואפילו פתרון זול, יחסית, בצורה משמעותית, לאותם עסקים שהם בעצם מודרי אשראי ברפורמה שרוצים להכניס, ולכן החשיבות של העניין.

חיים ילין: יש בחוץ לארץ אנשים שיכולים לתרום כסף כי הם רואים מול העיניים שלהם גם אידיאולוגיה ומצד שני, כל מי שיודע – יש סעיף ידוע של פטור ממס.

חיים ילין: ולכן יש פה win-win, מערכת שאנחנו יכולים לעזור לה, ואם היא מסוגלת לתת – ונתתי את הדוגמה היום גם לכמה אנשים, אם הם מסוגלים לתת אפילו הלוואות למשפחות שיהיה להם ההון ההתחלתי לקנות את הדירה, וזה היום מתחבר אפילו לאג'נדה של שר האוצר.

חיים ילין: אנחנו שומעים כמה הוא רוצה להוזיל ומצד שני אין אפילו את ה-100 אלף שקל למשפחות לקנות, ופה יש הזדמנות, שאם הם יכולים לעשות את זה ולהכיר בזה כחלק מהעניין, לדעתי כולנו נרוויח מזה.

חיים ילין: וזה לא תאגיד.

רחל עזריה: זה חל"צ.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: המיזם מטעם הסוכנות היהודית, בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר פחות או יותר את המסגרת המשפטית שבה אנחנו נמצאים ואז אני ארד לנושא שלנו.

<דוידה לחמן מסר: המיזם שאנחנו נמצאים בהקמתו הוא גם חברה לתועלת הציבור שתפעל כפלטפורמה לצורך הנגשת אשראי לעסקים קטנים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית בישראל.

<דוידה לחמן מסר: במסגרת עסקים קטנים אנחנו מבקשים להוות ליחידים וגם לחברות – של בעל מניות אחד, לעסקים קטנים בדגש על זעירים, שחבר הכנסת עיסאווי פריג' הדגיש – שוב, בפריפריה החברתית והגיאוגרפית.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו מבקשים שהפיקוח, שהאפשרות שיהיה לנו מפקח אחד, אחד על שני סוגי הלוואות היא חיונית על מנת שנוכל לעשות את המיזם שאותו אנחנו מבקשים.

<דוידה לחמן מסר: מה יש לנו מבחינת הסדרה?

<דוידה לחמן מסר: יו"ר הרשות לניירות ערך הסביר שהם קידמו תקנות שאושרו לאחרונה, לצערי טרם פורסמו – ושם הם הקנו לעצמם סמכות לתת לנו פטור.

<דוידה לחמן מסר: אבל העובדה שהם יתנו לנו, נניח, פטור, ואני לא יודעת באיזה תנאים ובאיזה שיקול דעת ומה יהיה היקף הדברים, עדיין ישאיר אותנו תחת הפיקוח שלהם וימנע מהמפקח על הפלטפורמה בראשות שוק ההון שיפקח על כל ההלוואות שניתן ליחידים לפקח גם על ההלוואות שניתן לתאגידים.

<דוידה לחמן מסר: זאת אומרת, העובדה שיש להם סמכות לפטור אותנו עוד לא יוצרת את הפיקוח של הרשות האחרות.

<דוידה לחמן מסר: דבר אחרון – על הפרק נמצא עוד סט של תקנות שאפילו לא פורסם, במסגרת ההקלות שמתכננת הרשות לפיזור, לפלטפורמות P TO P אנונימיות.

<דוידה לחמן מסר: לכך התכוון גם מר האוזר, אבל כל ההסדרות האלה - - -

עיסאווי פריג': - - - בעניין הזה?

<דוידה לחמן מסר: אני אסביר.

<דוידה לחמן מסר: בגדול, המאפיין את הפלטפורמות שנמצאות בהסדרה הזו, חוץ מאנחנו – אני מדברת על משהו שלא נוגע לנו – זה שהן מפזרות בצורה אנונימית.

<דוידה לחמן מסר: התקנות שהוסדרו לאחרונה בוועדת כספים הן לא אנונימי – הן תאגיד שמבקש אשראי.

<דוידה לחמן מסר: רשות ניירות ערך פרסמה באתר שבכוונתה בעתיד הקרוב להתקין גם תקנות שיאפשרו לפלטפורמות שנותנות אשראי לתאגידים בלבד לעשות פיזור אנונימי בדומה.

<דוידה לחמן מסר: אבל מה ייצא לנו, רבותי?

<דוידה לחמן מסר: – ייצא לנו שיהיו פלטפורמות לתאגידים ופלטפורמות ליחידים.

<דוידה לחמן מסר: לא משנה.

<דוידה לחמן מסר: אפילו אם הפיקוח של הרשות יהיה דומה, אם זה לייט או חמור, עדיין – אני אקום בבוקר ואצטרך לדעת – או שאני אבל אקבל פטור מוחלט ואני תלויה בשיקול דעתו של מר האוזר, או שאני אקבל פטור בתנאים, ואז כל בוקר, כל שבוע או כל חודש אצטרך לתת דיווח לרגולטור א', וכל חודש או כל שבוע – לרגולטור ב'.

<דוידה לחמן מסר: לכן אני חושבת שהבקשה שלנו כפלטפורמה להלוואות ללא ריבית, אני מדגישה: ללא ריבית.

<דוידה לחמן מסר: המטרה שלנו – לתת הלוואות ללא ריבית, בתוספת המלה בלבד, במסגרת חברה לתועלת הציבור לעסקים קטנים בפריפריה עד לסכום של 300 אלף שקל, בגלל הדגש על עסקים קטנים אנחנו מבקשים שנוסדר אך ורק לפי חוק הרשות הזה.

<דוידה לחמן מסר: לא בגלל שזה פיקוח לייט, אני ממש לא מקבלת, מר האוזר, שאמרת שזה פיקוח לייט.

<קריאות: - - -

עיסאווי פריג': את מדברת דברי טעם.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להדגיש: פיקוח זה פיקוח.

<דוידה לחמן מסר: המפקח רואה לנגד עיניו מה הם כשלי השוק שאותם הוא צריך להסדיר, וכשלי השוק האלה – גם המפקח על שוק ההון יודע לאתר אותם, גם כשמדובר בתאגידים קטנים וגם כשמדובר בהלוואות עד 300 אלף שקל.

<דוידה לחמן מסר: לעומת זאת, הרשות לניירות ערך רואה כשלי שוק אחרים לגמרי לנגד עיניה, כאשר היא עוסקת בתאגידים, וגם כאשר היא תעסוק בפיזור, אני לא יודעת מה היא תראה לנגד עיניה.

<דוידה לחמן מסר: לכן התכלית של ההלוואות שלנו היא לא להנפיק אג"ח, שזו נקודת המוצא בפיקוח של רשות ניירות ערך.

<דוידה לחמן מסר: לסיום אני אציין שגם בארצות הברית ששם יש פלטפורמות, הרעיון של הלוואות ללא ריבית שאינן מוכרות כאג"ח, ולא נתונות לפיקוח של רשות ניירות ערך האמריקאית, מלמדנו שבכל הנוגע לחברה לתועלת הציבור, כמונו, להלוואות ללא ריבית לעסקים קטנים ובינוניים, אין מקום להכפיף אותנו גם לא דרך סמכות למתן פטור לרשות ניירות ערך, אלא ליצור סמכות מפורשת למפקח על שוק ההון ולאפשר מתן הלוואות לעסקים קטנים שהם תאגידים, חברות או אפילו אגודות שיתופיות קטנות, קואופרטיביים – כל אלה ממודרים מהחקיקה המוצעת לפניכם ואני מציעה להסדיר אותם.

עיסאווי פריג': דיברת יפה ולעניין.

חיים ילין: ממש לעניין וזה גם תואם את מה שלפני זה שמענו ולכן אני מבקש להכניס לחקיקה – שהחל"צ יהיה חלק מהחקיקה עצמה.

<יוסי עדס: לגבי היקף האשראי שקיים היום לעסקים קטנים במשק – העסקים הקטנים והבינוניים מהווים היום 54% מהתוצר במשק.

<יוסי עדס: מהניתוח שעשינו הם מקבלים רק כרבע מהאשראי ואולי אפילו פחות.

<יוסי עדס: לא קיבלנו נתונים מבנק ישראל.

<יוסי עדס: ככל שהעסקים יותר קטנים הם נהנים מנתח יותר קטן מהאשראי במשק ולא יותר מחצי מהיחס שלהם בתוצר.

<יוסי עדס: כמו שאמרנו – היחס שלהם בתוצר הוא 54% והם מקבלים פחות מרבע.

<יוסי עדס: כל זה מוביל אותנו לבעיית האשראי שבאה לביטוי בשני מונחים – אחד, היכולת לקבל בכלל אשראי והדבר השני – המחיר שהם יכולים לקבל גם אם הם מקבלים אשראי.

<יוסי עדס: לשם כך גם כיום כל האשראי זה מתבסס רק על המערכת הבנקאית, לשם כך הוקמו הוועדות, הוקמה הרשות לפיקוח על שוק ההון, בשביל ליצור את המקור הזה של האשראי מחוץ למערכת הבנקאית.

<יוסי עדס: לעסקים היותר קטנים שאנחנו מדברים עליהם כאן, הפלטפורמה הזו היא אחד המקורות אם לא המקור היחיד שיהיה להם כתחרות מול המערכת הבנקאית, לבוא וליהנות מהאשראי, ולכן החשיבות שהפלטפורמה הזו תוכל להוות פלטפורמה ממשית עבורם, שהם יוכלו לקבל את האשראי כמו שהיושבת ראש חוזרת ואומרת בדיון הזה, שבסוף מה שחשוב שזה יעבוד ושזה יקרה.

<יוסי עדס: ההחלטה שלנו שמה שקורה עכשיו, שיש את החלוקה הזו שכרגע, תחת החקיקה הזו רק לווים פרטיים שאינם תאגיד יוכלו להיות, בעצם זה מהווה חסם, ועסקים קטנים לא יוכלו ליהנות מהפלטפורמות האלה.

<יוסי עדס: זה בא לידי ביטוי משני היבטים עיקריים: אחד, זה כפל הרגולציה הזו, היות ויש שם פלטפורמות קיימות שלא ירצו להיות כפופות לרגולטור נוסף, בגלל הקשיים, בגלל הפערים שעולים כבר היום מהתזכיר לתקנות שהופץ על ידי הרשות לניירות ערך, דבר שיצור להם קשיים לפעול בתחום הזה.

<יוסי עדס: מעבר לכך, גם בתחום המחיר, רשות ניירות ערך כבר היום גובה אגרה של 2% מכל גיוס.

<יוסי עדס: הדבר הזה מסיר כל הגיון כלכלי מהיכולת של הפלטפורמות האלה להוות תחרות למערכת הבנקאית בעניין הריבית, עניין המחיר.

<יוסי עדס: לכן החשיבות להכליל כאן

<יוסי עדס: בחוק את העסקים כדי שיהיה את המקור הזה כמקור אשראי חוץ בנקאי לאותם עסקים קטנים.

חיים ילין: יש לי שאלה - חלק מההטבות שמשרד הכלכלה נותן לפעמים זה בא ב-matching.

חיים ילין: אתם רואים לנכון את השילוב הזה בין matching שאפשר לקחת ב P to P לבין מה שאתם גם יכולים לתת, או שלא חשבתם במושגים כאלה?

<יוסי עדס: יש מודלים שעובדים היום שמשרד האוצר, דרך החשב הכללי עם ערבות מדינה דרך הבנקים - - - יש מודל שהוקם דרך קרנות צמיחה לעסקים יותר גדולים וצמיחה יותר גבוהה – אפשר לחשוב על מודל.

<יוסי עדס: כל עוד זה לא מוסדר- אין מה לחשוב, אין מה להתקדם עם זה.

<יוסי עדס: אני לא שולל את האפשרות הזו, אבל - - - כרגע.

חיים ילין: מה שאני מנסה להגיד – אתה מדבר יפה ואני מקבל את מה שאתה אומר, אבל ברגע שתהיה חקיקה תכירו גם בהלוואות האלה כחלק מאותו מנגנון שמשרד הכלכלה מעודד.

<יוסי עדס: אפשר יהיה לחשוב על מנגנונים לעידוד ולפתח את המודל הזה שיהיה באמת מודל תחרותי, רחב ומשמעותי עבור עסקים קטנים.

רחל עזריה: התאחדות הסטודנטים.

עיסאווי פריג': אתם גם במשחק?

רחל עזריה: לי מאוד חשוב – יש פה אירוע שהוא מאוד רלבנטי לדור הצעיר יותר, שבגר את גיל 20 פחות או יותר, אחרי שנת 2008.

רחל עזריה: צריך לזכור שזה העולם שאנחנו מדברים.

רחל עזריה: לכן, אגודת הסטודנטים מאוד חשובה.

יוסי יונה: אז בהמשך לדבריו של חבר הכנסת עיסאווי פריג' אני אגיד – אנחנו גם במשחק וצריכים לברך על כך.

<עילם לשם: אני מייצג 330 אלף סטודנטים בישראל.

<עילם לשם: חשוב לי, בהמשך למה שנאמר פה על חל"צ – אנחנו רואים מסקרים שערכנו שהנושא של אגודות שיתופיות, מחיר הכניסה של ה-אלף, אלפיים או 3,000 שקלים מהווה חסם משמעותי לסטודנטים והם בעצם לא עוברים לארגונים האלה, לא עוברים לפלטפורמות האלה.

<עילם לשם: בגלל זה החל"צ בשבילנו יכול להוות אלטרנטיבה משמעותית גם לעסקים שצעירים רוצים להקים בתחילת דרכם וגם לאחרים.

<עילם לשם: אנחנו חושבים שזה יכול להיות פתרון מצוין.

<אייל אלחיאני: אנחנו, כפלטפורמה שיש לה פתרון גם לחלי יעקובס שדיברה פה, וגם להרבה מאוד אוכלוסיות מודרות אשראי – דרך אגב, המספרים של פיגורים ו-default טובים יותר מהמערכת הבנקאית כיום – לא ניכנס למצב שבו ניתן אשראי לעסקים תחת הרגולציה והחקיקה כפי שהיא כיום.

<אייל אלחיאני: כדי לתאר לכם את האבסורד – בתקנות שהרשות לניירות ערך הוציאה מלווה שנכנס לפלטפורמות צריך להצהיר כל מיני הצהרות על הכנסותיו.

<אייל אלחיאני: זאת אומרת שאם אתה בא עם 100 אלף שקל ורוצה חלק לתת לפרטיים וחלק לעסקיים, יש עליך תנאים אחרים.

<אייל אלחיאני: אם אתה רוצה לתת לעסק אתה צריך להצהיר על דברים אחרים.

<אייל אלחיאני: הכסף הוא שלך, זה אפילו לא העסק עצמו, שצריך את ההלוואה.

<אייל אלחיאני: המלווה עצמו, המגבלות שיש שם – משהו בלתי אפשרי, גם אם היינו רוצים לדווח לשני רגולטורים, כמו שקיים היום.

עיסאווי פריג': אם אני נותן הלוואה - - - אני מציין למי נתתי – לתאגיד או - - - למה יש מגבלה?

<אייל אלחיאני: הפרדוקס ברור, אבל אלה התקנות שיש כרגע ברשות לניירות ערך.

<אייל אלחיאני: לכן אם אנחנו היינו רוצים גם – לשני רגולטורים זה בלתי אפשרי.

<אייל אלחיאני: ברגע שיש הלוואה ברשות לניירות ערך, הרשות עצמה גובה 2%.

<אייל אלחיאני: 2% מראש על העסקה, אם אנחנו מדברים על שפיצר, פשוט זה מייקר בערך ב-4% את האשראי עוד לפני שנתנו השקל הראשון.

<אייל אלחיאני: דברים כאלה לא יהיו בפלטפורמות.

<אייל אלחיאני: אנחנו, כפלטפורמה גדולה ומובילה בישראל לא ניכנס, לצערנו.

<אייל אלחיאני: יש פתרון מחר בבוקר לאוכלוסייה המאוד מעניינת, טובה וחשובה למדינה ואנחנו לא עושים את זה, בגלל כפל רגולציה, בגלל שאנחנו שומרי חוק וכמובן – לא מסוגלים לעשות.

רחל עזריה: סליחה – 2%?

<אייל אלחיאני: הם, כרשות, גובים 2% מכל עסקה.

רחל עזריה: אתם מעוניינים להתייחס לזה?

רחל עזריה: ניתן לכם להתייחס.

<לבנת פישר: לא ראינו את מזכר ההבנות, אבל חשוב להגיד משהו ברמה העקרונית.

<לבנת פישר: כל התכלית של הוועדה כאן היא באמת לקדם את חברות ה- P to P, אבל התכלית הזו לא תוכל להיעשות על חשבון ניהול הסיכונים של המערכת הבנקאית.

עיסאווי פריג': זו לא התכלית.

עיסאווי פריג': זה לא נכון.

רחל עזריה: להסדיר.

<לבנת פישר: וכל ההסדרה הזו לא יכולה להיות על חשבון ניהול הסיכונים של המערכת הבנקאית.

<לבנת פישר: חשוב להבין, וזו דעתנו, שלפני שזורקים לחלל האוויר תאריכים של תחילה, חשוב שכל הקצוות ייסגרו, אחרת המערכת הבנקאית תמצא את עצמה בפני שוקת שבורה ולא תצליח לפתוח את חשבונות הבנק.

<לבנת פישר: במה הדברים אמורים?

<לבנת פישר: שני דברים: גם עניין צו איסור הלבנת הון, שנתתם את הדעת, אבל גם עניין ה –FATCA.

<לבנת פישר: גם משרד האוצר וגם רשות המסים צריכים לתת את הדעת על עניין ה- FATCA, ואיך מגדירים את חברות ה- P to P.

<לבנת פישר: ככל שלא תהיה הגדרה והסדרה לחברות האלה, המערכת הבנקאית תצטרך להקים אגף שלם של טיפול של כל הניהנים, לעניין דיווח לרשויות האמריקאיות, ואז, כל ההסדרה הזו לא תצא אל הפועל.

רחל עזריה: בנק ישראל, הממונה על שוק ההון – תוכלו להביא את ההגדרות שרלבנטיות ל-FATCA לעניין זה בחודש הקרוב?

<סימה שפיצר: אנחנו צריכים ספציפית לבדוק את זה מול רשות המסים, כי מי שמוציא את תקנות ה-FATCA זו רשות המסים.

רחל עזריה: אז תביאו את זה לשבוע הבא.

רחל עזריה: לבדוק, לבדוק אם אתם יכולים תוך חודש - - -

<סימה שפיצר: נבדוק את זה מול רשות המסים.

רחל עזריה: שמעתי את ההערה, אני לא חושבת שההערה הזו מעכבת, נבדוק את זה.

<לילי לאה בורוכוב: אני לא אחזור על דברים, גברת יעקובס מ"דתיות עושות עסקים" הרחיבה פה מעל ומעבר.

<לילי לאה בורוכוב: יש לנו כאן קושי בגיוס אשראי לעסקים במחזור של עד 5 מיליון שקלים.

<לילי לאה בורוכוב: זה עולה מהוועדה להגברת התחרות בשוק הבנקאות במעמד המפקח על הבנקים, דודו זקן.

<לילי לאה בורוכוב: 20% מהעסקים בשנת 2016 קרסו בגלל בעיות תזרימיות, סדר גודל של 10,000 עסקים מתוך 43,500.

<לילי לאה בורוכוב: אנחנו מדברים על קושי בקבלת אשראי, על עלויות אשראי – כפי שציין חבר הכנסת פריג'.

<לילי לאה בורוכוב: אני רוצה להתייחס לשני דברים שציין פה פרופ' האוזר.

<לילי לאה בורוכוב: יש אנשים שבוחרים להתאגד כחברה או כעוסק מורשה, אבל אין שום הבדל במחזור שלהם ולכן אין שום סיבה שזה לא יחול גם על עסקים קטנים.

<לילי לאה בורוכוב: זה חשוב שזה יחול גם על עסקים קטנים.

<לילי לאה בורוכוב: כשאנחנו מדברים פה על פיקוח אני לא יכולה שלא להתייחס לנושא של רישוי עסקים כשיש כל כך הרבה רגולטורים, ואנחנו רואים איך זה בא לביטוי בעלויות.

רחל עזריה: זה לא להפעם.

<לילי לאה בורוכוב: אני רואה דימיון.

<לילי לאה בורוכוב: לכן, המכולת או הפיצריה לא באים במגע עם הרשות לניירות ערך אבל זה יבוא לידי ביטוי בעלויות.

רחל עזריה: את מדברת על ההשפעה של הרגולציה, לכן הבאת את הדוגמה.

<שמואל האוזר: אני רוצה לעשות פה סדר.

<שמואל האוזר: מבלבלים פה בהערות שניתנו, בין מימון המונים ל- P to P.

<שמואל האוזר: מימון המונים בעיקר מיועד להון.

<שמואל האוזר: זה עולם אחר.

<שמואל האוזר: אנחנו מדברים פה בעולם של הלוואות.

<שמואל האוזר: זו הנקודה הראשונה.

<שמואל האוזר: הדבר השני שאני רוצה להגיד זה שאנחנו מבלבלים פה קצת כאילו הרשות עומדת נגד.

<שמואל האוזר: לא, אנחנו בעד.

<שמואל האוזר: אנחנו בעד החוק הזה, אנחנו בעד לתת - - - חלק גדול מההערות, מה שנאמר, זה לא משנה אם זה אצלנו, אם זה נמצא - - - למשל הפטור מריבית הוא לא שייך בכלל אם זה אצלנו או בשוק ההון.

<שמואל האוזר: זה לא רלבנטי.

<שמואל האוזר: ה-2% שייך להון לעומת חוב.

<שמואל האוזר: בעניין הזה של חוב אני אגיד מיד.

<שמואל האוזר: הדבר השלישי שגם מבלבלים – לווה יכול להיות תאגיד גם במה שאני מציע.

<שמואל האוזר: הוא בהחלט יכול להיות תאגיד.

<שמואל האוזר: מה שאני רק אומר, ואני רוצה פה להדגיש: אין פה מאבק של טריטוריות.

<שמואל האוזר: יש הבנה לגמרי בין הממונה על שוק ההון, בין רשות שוק ההון ורשות ניירות ערך.

<שמואל האוזר: כל אחד יודע בדיוק מה תפקידו.

<שמואל האוזר: הצעת החוק כפי שהובאה היא מתוך הבנה של מי עושה מה.

<שמואל האוזר: מה שאני דיברתי הוא רק על העניין של הנקודה הזו של מה שלכאורה נמצא כפל רגולטורי, ואני אחזור על זה בשני משפטים: כן, הפלטפורמה, תהיה לה שני רגולטורים, אם היא תציע גם פלטפורמה ליחידים וגם לתאגידים.

<שמואל האוזר: אבל אם יגידו שאנחנו רוצים להגביל תאגידים ותאגידים קטנים יהיו ברשות שוק ההון – אז אנחנו נקבל את כפל הרגולציה בצורה הכי מעוותת שלו.

<שמואל האוזר: אז יתפתח מאבק של טריטוריות.

<שמואל האוזר: בהצעה הזו לא יתפתח מאבק של טריטוריות, כי מה יקרה?

<שמואל האוזר: במהות, הצעת החוק תצטרך להגיד שיש פטור מחוק ניירות ערך.

<שמואל האוזר: בתוך חוק, לא של ניירות ערך, יגידו – יש פטור מחוק ניירות ערך, ומעל X מסוים, אתם תבואו אלינו ברגע שתהיה בעיה.

<שמואל האוזר: אתם תבואו ותגידו – מה קורה פה?

יוסי יונה: נניח שאתה אומר שאין כפל.

יוסי יונה: אני מבין כפל שהכוונה היא שעל אותה פעולה יש שני רגולטורים, אבל אם אתה אומר שאין כפל זה אומר שכל גוף אחראי למרכיב אחר.

<שמואל האוזר: כן, אין כפל.

יוסי יונה: לשיטתך, מה הם המרכיבים שעליהם יש רגולציה של שוק ההון, והמרכיבים שעליהם אתה עושה את הרגולציה?

יוסי יונה: קונצפטואלית, רק ככה תוכל לומר שאין כפל.

יוסי יונה: זאת אומרת שישנם מרכיבים שונים שכל אחד - - -אם אין שני רכיבים, אז זה כפל.

<שמואל האוזר: לא יהיה, כי הלווה שיהיה תאגיד, מה שאני אומר – הוא יוכל להיות תאגיד אם הוא יהיה אצלנו, אם הוא יהיה מפוקח, יהיו לו כללים דומים לחלוטין.

<שמואל האוזר: לא יהיה שונה.

<שמואל האוזר: הדבר היחיד, אותו לווה – דרך אגב, הגלידריה, אין לו שני מפקחים, יש לו רק פלטפורמה.

<שמואל האוזר: הוא לא מפוקח לא על ידי - - -

חיים ילין: אבל הפלטפורמות תצטרך כנראה לדווח לשניים, כנראה.

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: על הפלטפורמה עצמה יהיו כללים.

<שמואל האוזר: זה נכון, מה שאתה אומר, אבל האלטרנטיבה יותר גרועה, תבינו את זה.

<שמואל האוזר: האלטרנטיבה היא שבמקום שבו יעברו את אותו X, מקסימום שתגיד, אז הרשות נמצאת שם.

<שמואל האוזר: מי יפקח על זה?

<שמואל האוזר: צריך להבין – זה מתקשר גם לעניין של הסיכונים.

<שמואל האוזר: אתה מדבר על פלטפורמות שאולי שיעור החוב הבעייתי הוא קטן, אבל אני אומר לכם – זה קיים בעולם, וישנם לפעמים גופים מאוד גדולים שהפסידו המון כסף בעניין הזה.

<שמואל האוזר: צריך לקחת בחשבון – אם לא היו בעיות, אם אנחנו מדברים על גופים שהכל בסדר, לא צריך רגולציה, לא צריך לדאוג לכלום.

<שמואל האוזר: אנחנו מדברים במקום שבו כן יש בעיה ובגלל זה אנחנו נדרשים.

<שמואל האוזר: המהות של החוק היא פטור מפיקוח.

רחל עזריה: תודה רבה, אני סוגרת את הדיון.

יוסי יונה: אבל לא קיבלנו את המענה לגבי ה-2%.

רחל עזריה: זמננו אוזל, נמשיך בשבוע הבא.

רחל עזריה: קודם כל לעניין החל"צ.

רחל עזריה: אני מסכמת את הדיון ומבקשת את תשומת לבכם.

רחל עזריה: לגבי החל"צ, אני מבקשת מהיועצת המשפטית של הוועדה למצוא דרך איך אנחנו יכולים לסייע בעניין.

רחל עזריה: שמענו מ "דתיות מדברות עסקים" שזה בדיוק המקום שייתן מקום משמעותי.

רחל עזריה: נקודה שנייה, לגבי MOU יש כמה דברים שעלו, שאני מנחה לטפל בזה – שזה ייכנס לתוקף תוך חצי שנה.

רחל עזריה: אני כן מבקשת לפני כן לוודא שבנק ישראל יכול לטפל לגבי ה-FATCA, שזה נושא שעלה מאיגוד הבנקים.

רחל עזריה: אז תעדכנו אותנו וזה יהיה חלק מהעניין, אבל אני מבקשת שזה יחול בתוך חצי שנה, אין סיבה לחכות עוד שנה.

רחל עזריה: יהיה דיווח כל חצי שנה בוועדת הכספים לגבי ה-MOU והעבודה המשותפת.

רחל עזריה: אני מבקשת להטמיע את המכתב בתוך ה-MOU וגם לוודא שהמכתב יפקע ברגע שתחולת החוק מתחילה.

רחל עזריה: לגבי הfinancial tech, אני מבקשת לוודא - - - אני מבקשת שתתייחסו לזה בשבוע הבא.

<קריאות: - - -

<קריאה: לגבי ה-MOU אנחנו יכולים להגיב?

חיים ילין: 24 שעות, שיפרסמו טיוטה.

רחל עזריה: למרות שאני חייבת להגיד שה-MOU זה לאחר מאמץ מאוד גדול.

רחל עזריה: נושא אחרון – לגבי העסקים הקטנים.

רחל עזריה: יש פה איזה דיון פנימי – בעצם מוסכם על כולם שאנחנו צריכים לדאוג לעסקים הקטנים.

רחל עזריה: העסקים הקטנים הם מנוע צמיחה.

רחל עזריה: יש היום הרבה עסקים קטנים, שמענו על זה גם מליאת גור, על התאחדות המלאכה והתעשייה, כמה שחשוב הנושא הזה.

רחל עזריה: הבנו גם מפרופ' האוזר שזה נושא שחשוב גם לכם.

רחל עזריה: אני חושבת שיש כאן דיון שאנחנו צריכים לנהל על מה הדרך הטובה ביותר.

רחל עזריה: אנחנו גם שמענו מאגודת הסטודנטים – צעירים מועסקים בעסקים קטנים, גם מקימים עסקים קטנים, זה נושא שחייב להיות על סדר היום.

רחל עזריה: את הדיון הבא נקדיש לנושא.

רחל עזריה: אני אבקש משמואל האוזר מהרשות לניירות ערך להציג בדיוק מה שאתם מציעים, כדי שחברי הוועדה, המוזמנים והאורחים יוכלו להתייחס, ונראה האם באמת אנחנו מצליחים להציע הצעה שבסופו של דבר גם הפלטפורמות יציעו פתרונות לעסקים קטנים וגם שעסקים קטנים יוכלו להיעזר בפלטפורמות.

רחל עזריה: אז אלו הנושאים.

רחל עזריה: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.