הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 114, 2017-05-15 12:15

רחל עזריה: צהרים טובים, שלום לכולם.

רחל עזריה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לדיון בהצעת חוק פיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הלוואות והשקעות המונים).

רחל עזריה: זו הישיבה השלישית.

רחל עזריה: בישיבה הקודמת ביקשתי מבנק ישראל, משרד האוצר, רשות שוק ההון, להביא בפנינו את ההבנות ביניהם עד כה.

רחל עזריה: אני מבקשת שהגורמים יציגו לוועדה את ההתקדמות וההערות בנושא.

רחל עזריה: נתחיל אתך, ברוך לוברט, סגן היועץ המשפטי.

<יואב גפני: יואב גפני, רשות שוק ההון.

<יואב גפני: אנחנו עומדים בקשר עם בנק ישראל בימים אלה, עם הפיקוח על הבנקים.

<יואב גפני: אנחנו עדיין לא הגענו להבנות.

<יואב גפני: נעשה מאמץ לעשות את זה בשבוע הקרוב, להצליח להגיע להבנות.

<יואב גפני: יש כמה סוגיות שאנחנו חלוקים בהן.

עיסאווי פריג': האם זה לא מעכב?

רחל עזריה: זה מסוג התשובות - - -

<יואב גפני: מה שעשינו, החלפנו טיוטות של מזכר הבנות כמה פעמים.

<יואב גפני: אנחנו באמת עבדנו באינטנסיביות – גם הפיקוח על הבנקים שיושבים פה וגם אנחנו ברשות שוק ההון.

<יואב גפני: אף על פי כן, הטיוטות האלה שעברו בינינו לא הצליחו להתגבש לכדי מסמך ששנינו מסכימים עליו כי יש נקודות שאנחנו מבקשים לחדד ואחרות שהפיקוח על הבנקים מבקש לחדד.

עיסאווי פריג': מה הנקודות שהסכמתם עליהן?

<יואב גפני: הסכמנו למשל לגבי שיתוף פעולה של העברת מידע, מקום שבו יש קשיים שעולים הן מצד הבנקים, שאם למשל אנחנו מדוּוחים לגבי קשיים מן הסוג הזה - - -

רחל עזריה: סליחה, אני אדייק את השאלה.

רחל עזריה: מה התקדמתם בשבוע האחרון?

<יואב גפני: מה שהתקדמנו זה שאנחנו יודעים לומר מה הנקודות שבהן אנחנו חלוקים ושאנחנו צריכים לנסח את ההבנה.

<יואב גפני: אם תרצו שאני אחדד את הנקודה העיקרית, אומר שהיא נוגעת לסוגיית האפשרות של פלטפורמות לעבוד מול המערכת הבנקאית באופן שהסירוב – אם יש כזה – יהיה סירוב שהוא בתנאים סבירים.

<יואב גפני: אנחנו סבורים שמרגע שהגופים האלה הם גופים מפוקחים והם הולכים להיות גופים מפוקחים ויש סך הכול מעט פלטפורמות כאלה, על-ידי הממונָה על שוק ההון, אז הקושי שקיים, הוא מדוּוח היום, כפי שדווח לוועדה הזאת בישיבות האחרונות שלה, צריך להיפתר מצדם של הבנקים או לפחות להיות פחות נוקשה מכיוון שמרגע שהגופים האלה מפוקחים, והם אכן יהיו מפוקחים, על כל המשמעות של הדבר הזה, לרבות דרך אגב לא פיקוח ישיר רק של רשות שוק ההון אלא צווים שיחולו עליהם – שאלת, צו איסור הלבנת הון וכל מה - - -

עיסאווי פריג': סליחה.

עיסאווי פריג': את זה אנחנו יודעים, לגבי הקושי הזה בהפעלת חשבון הנאמנות וכל מערכת הקשר בין הפלטפורמות לבין הבנקים.

עיסאווי פריג': מה אתם הצעתם לבנקים שהם רואים שזה מעבר?

עיסאווי פריג': מה?

<יואב גפני: אנחנו לא הצענו לבנקים דבר.

<יואב גפני: אנחנו עומדים בקשר עם הפיקוח על הבנקים, לא עם הבנקים, ואנחנו מנסים לעבוד על מספר הבנות.

עיסאווי פריג': אני התכוונתי לפיקוח.

<יואב גפני: יפה, עם הפיקוח על הבנקים על מזכר הבנות שיאפשר לפלטפורמות שעליהן אנחנו מדברים לעבוד מול הבנקים.

<יואב גפני: הפלטפורמות היו פה, אני לא צריך לדבר בשמן, והן הציגו את הקשיים שמולם הם עובדים.

<יואב גפני: מן הצד האחר, אנחנו מבינים את זה כפיקוח, כפי שהפיקוח על הבנקים, יש סוגיות שאי-אפשר להתעלם מהן.

<יואב גפני: צריך לדעת שכאשר גוף כזה מקבל גישה, בין השאר למערכת הבנקאית, אז הוא מפוקח, הוא עובד תחת כל הכללים של איסור הלבנת הון וכל מה שכרוך בכך.

רחל עזריה: דורית סלינגר, יש לך מה להוסיף לפני שאני עוברת לשאול את בנק ישראל?

<דורית סלינגר: הייתי אומרת את זה.

<דורית סלינגר: הקשיים שאנחנו נתקלים בהם, אני מקווה שייפתרו השבוע.

<דורית סלינגר: אני מחדדת את מה שיואב אמר בצורה קצת יותר ישירה.

<דורית סלינגר: הבנתנו היא שברגע שהחוק הזה עובר והפיקוח עבר אלינו, הגופים האלה מפוקחים, לא צריך לפקח עליהם עוד פעם, בטח לא על-ידי מתחרים כי זה מתחרים באשראי, בואו נודה על האמת.

<דורית סלינגר: זאת נקודת המבט שלנו, ובממשק הזה של מה המשמעות של הפיקוח שלנו ואיפה נדרש, אם בכלל, פיקוח נוסף של המערכת הבנקאית, שם אנחנו נמצאים.

<דורית סלינגר: והנושא הזה, נצטרך לפתור אותו.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: אני תכף אפנה אליכם, בנק ישראל, אני מקווה שלפחות אנחנו רואים את הכול באותו אופן.

רחל עזריה: בעצם המטרה שלנו היא לוודא שהלוואות והשקעות המונים יתאפשרו בבנקים, יהיה אפשר לפתוח חשבונות ולנהל את ההזדמנות הזאת.

רחל עזריה: ברוכה הבאה, היועצת המשפטית שלנו, עו"ד ורד קירו-זילברמן.

רחל עזריה: בעצם, מה שאנחנו רוצים לוודא, שתהיה לאנשים אפשרות להשקיע ולקבל תשואה, כשהיום יש מעט מאוד מסלולים אפשריים מאז האירוע של ריבית אפס במדינה או בכלל בעולם, משנת 2008, ואנחנו מעוניינים שלאנשים תהיה הזדמנות לקחת הלוואה בריבית פחותה.

רחל עזריה: זה מהלך שבאיזשהו אופן אנחנו מייצרים תחרות מול הבנקים, ואנחנו מבינים את זה.

רחל עזריה: בנק ישראל, לכם יש את העניין שאתם צריכים לפקח על הבנקים, לדאוג ליציבות ולמנוע הלבנת הון, מה שאגב אנחנו כבר עושים בחוק הזה.

רחל עזריה: אנחנו קבענו שאתם תעבדו בשיתוף פעולה כדי לייצר את ההסכמות וההבנות ביניכם, כשהמטרה היא למנוע מצד אחד הלבנות הון כמובן ולהגן על הבנקים, אבל מצד שני, החוק הזה נועד ונולד כדי לאפשר לאנשים את ההזדמנות הזאת של ההשקעה וההלוואות בחברות הקיימות, בפלטפורמות הקיימות.

רחל עזריה: אני גם אגיד יותר מזה.

רחל עזריה: כשאנחנו רואים נניח למה חברת "אובר" לא נכנסת לארץ, אנחנו יודעים שיש מתנגדים.

רחל עזריה: אנחנו יודעים שכל השיטה הזאת של הכלכלה השיתופית היא שיטה שיש לה מתנגדים, וזה בעצם נכנס לאותה שיטה.

רחל עזריה: אני חושבת שלבנק ישראל האינטרס הוא שזה כן יקרה, אבל כרגע אנחנו מתקשים לראות את זה קורה בפועל ואני מבקשת לשמוע מה קרה בשבוע האחרון ואיפה אתם עומדים.

רחל עזריה: בבקשה.

<סימה שפיצר: סימה שפיצר, מנהלת יחידת רישוי ובנקים חדשים בפיקוח על הבנקים.

<סימה שפיצר: אני חושבת שיש פה רק חוסר הבנה מבחינת העיתוי.

<סימה שפיצר: כמו שאמרנו, הפיקוח על הבנקים מברך על כניסת הגופים של ה-P2P, בוודאי תחת מסגרת החקיקה, גם החוק הרלוונטי שאנחנו דנים בו וגם הצווים שיחולו בהמשך על הגופים האלה.

<סימה שפיצר: צריך להבין רק שישנן שתי תקופות ואנחנו מדברים ב-MOU על שתי תקופות, אי-אפשר להתעלם מזה ועל זה כאן נראה לי עיקר המחלוקת.

<סימה שפיצר: עד שהצווים ייכנסו לתוקפם צפויה לחלוף תקופה ובינתיים אנחנו רוצים להמשיך ולעודד פתיחת חשבונות בבנקים הגדולים, בחמשת הבנקים הגדולים.

<סימה שפיצר: אם אנחנו לא נוכל להבטיח ניהול הסיכונים של הבנקים בתקופה הזאת ספציפית עד ליישום הרגולציה הרלוונטית המתאימה, אם היא לא תהיה בתוקף הרגולציה, באותה תקופה הבנקים ימעטו לפתוח חשבונות מתוך הסיכון הזה.

<סימה שפיצר: אנחנו רוצים לעודד אותם לפתוח חשבונות, להוציא הנחיות - -

רחל עזריה: ואז?

<סימה שפיצר: - - שהמטרה שלהן היא לפתוח חשבונות כבר היום, תוך כדי שהבנקים יש להם את האפשרות לנהל את הסיכונים שלהם.

<סימה שפיצר: בתקופה שלאחר כניסת החוקים הרלוונטיים לתוקף, כולל ציות לדינים של רגולציה בין-לאומית, מקומית, ישראלית, רשות המסים בישראל, צו איסור הלבנת הון, זה לא רק חקיקה אחת, זה גם דיני הגנת הצרכן – ברגע שכל הרגולציה תיכנס לתוקפה, לא תהיה לנו בעיה להקל לחלוטין על הגופים האלה, וככה הסברנו שוב ושוב לממונה על שוק ההון ולמפקחת על הבנקים.

רחל עזריה: כבוד היועצת המשפטית, מרגע שאנחנו מסיימים לחוקק את החוק הזה, את העבודה על החוק, תוך כמה זמן הוא נכנס לתוקף?

עיסאווי פריג': אנחנו קובעים.

<ורד קירו-זילברמן: נכון ליום הפרסום.

רחל עזריה: נכון ליום הפרסום.

עיסאווי פריג': אלא אם קובעים אחרת.

רחל עזריה: בסדר, אלא אם כן קובעים אחרת.

<ורד קירו-זילברמן: יש לנו בחוק, והחוק הכללי קובע כמה מועדי תחילה מדורגים.

<ורד קירו-זילברמן: בעיקרון, אני חושבת שיש לנו עד יוני?

<ברוך לוברט: לגבי ה-P2P אנחנו קובעים מפורש שזה ביוני 18' נכנס לתוקף.

<ורד קירו-זילברמן: יש לנו יוני 18' ויש לנו - - -

<ברוך לוברט: עוד שנה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש לנו גם שנה, מספיק זמן בשביל להוציא צו איסור הלבנת הון שיחול על הגופים האלה.

<סימה שפיצר: בתוך השנה הזאת אנחנו צריכים לאפשר לבנקים לפעול.

רחל עזריה: את אומרת, הטיוטה שהוצאתם מדברת על השנה הזאת?

<סימה שפיצר: נכון.

<סימה שפיצר: תוך כדי שהתחייבנו שלאחר שהחקיקה תיכנס לתוקפה ושיהיה קיים משטר איסור הלבנת הון רלוונטי, אנחנו מוכנים להוריד - - -

עיסאווי פריג': מה זה רלוונטי?

רחל עזריה: אני אספר את התקציר של השבוע האחרון.

רחל עזריה: יצאה טיוטה מטעם בנק ישראל לבנקים בנושא פלטפורמות תיווך אשראי, נושא הלוואות והשקעות המונים, וזה יצר מתח לא קטן כי גם ההנחיות הן יותר קיצוניות ממה שאנחנו מדברים עליהן בחוק.

עיסאווי פריג': זו נקודת התחלה של הפיקוח וזה טבעי.

רחל עזריה: מה אתה אומר?

רחל עזריה: שזה התחלה של המשא ומתן?

עיסאווי פריג': נקודת התחלה של משא ומתן, נקודת הפתיחה.

רחל עזריה: איזה כיף שיש ח"כים שיכולים - - -

עיסאווי פריג': זה דבר טבעי - -

רחל עזריה: זה לא עוזר לנו.

עיסאווי פריג': - - אחרת לא הייתם קולעים למטרה.

רחל עזריה: המטרה עכשיו היא להגיע להסכמות ולייצר את ה-MOU.

רחל עזריה: אני ביקשתי שזה יהיה לשבוע הזה.

רחל עזריה: זה לא קיים, אז אני ביקשתי שבמקביל בנק ישראל יכינו את התחלת העבודה לחקיקה, את האפשרויות.

רחל עזריה: אנחנו נתחיל, אנחנו נכין את הכול.

רחל עזריה: כמו שהבהרתי מהרגע הראשון, המטרה שלנו היא להגיע ל-MOU, זו המטרה וזה המסלול שבו אנחנו הולכים.

רחל עזריה: אבל, אנחנו צריכים לוודא שבאמת זה המסלול שכולנו הולכים בו והולכות בו.

עיסאווי פריג': אבל אני שואל שאלה אחרת את הבנקים, סליחה.

עיסאווי פריג': מה מבטיח לנו שמה שלא עשיתם עד עכשיו, לאורך שלוש שנים, אכן תעשו בשנה הקרובה?

<סימה שפיצר: אני לא מייצגת את הבנקים, אני מייצגת את הפיקוח על הבנקים.

עיסאווי פריג': כן.

<סימה שפיצר: אני יכולה להגיד שלא הוצאנו עד היום הוראה לבנקים שיפתחו חשבונות לגופים שהם לא מפוקחים ושמשיתים עליהם סיכונים, הוראה ספציפית.

<סימה שפיצר: היום אנחנו רוצים להוציא ולקדם הוראה - - -

עיסאווי פריג': אבל זה קיים שלוש שנים.

עיסאווי פריג': ה-P2P, שלוש שנים זה עובד במשק.

עיסאווי פריג': למה עד עכשיו לא הוצאתם חוזרים, הנחיות בסגנון הזה, ועכשיו אתם מנצלים את אווירת החקיקה שאנחנו רוצים להסדיר את העניין, לקפוץ – תנו לנו את הזמן.

<סימה שפיצר: אני אזכיר שהחקיקה והרגולציה על המערכת הבנקאית לא נכתבה בשלוש שנים האחרונות, היא חקיקה ותיקה.

<סימה שפיצר: החובה לציית לדיני ארצות-הברית, לרגולציה שחלה בכל העולם היא חקיקה שקיימת.

<סימה שפיצר: אני חושבת שאתם חברי הכנסת מזמינים את הבנקים ואותנו לתת הסברים למה הבנקים לא מצייתים לחוקים.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שתפקידנו כפיקוח על בנקים לוודא שהבנקים מצייתים - - -

עיסאווי פריג': את עונה לי בכיוון אחר.

רחל עזריה: לא, זה בסדר.

רחל עזריה: סימה.

<סימה שפיצר: לא היו פניות אל הפיקוח על הבנקים לקדם את התחום הזה.

<סימה שפיצר: אני חייבת להגיד שהגופים האלה, פעם ראשונה שהם פנו אלינו זה היה בינואר השנה.

<סימה שפיצר: אנחנו נמצאים היום חמישה חודשים אחר כך תוך כדי תהליך חקיקה ואני חושבת שעשינו כברת דרך משמעותית.

עיסאווי פריג': המכתב הראשון - - -

רחל עזריה: שנייה.

רחל עזריה: מישהו פה מהגופים רוצה לתאר פנייה לבנק ישראל?

רחל עזריה: בבקשה.

<ורדה לוסטהויז: שמי ורדה לוסטהויז ואני מטריא P2P.

<ורדה לוסטהויז: אנחנו פנינו פורמלית פעמיים לבנק ישראל.

<ורדה לוסטהויז: בתחילת ינואר פניתי למחלקה המשפטית וביקשתי שהמייל שלי יועבר לפיקוח על הבנקים.

<ורדה לוסטהויז: אחר כך הסתבכו לנו העניינים – אני לא רוצה להיכנס עוד פעם להיסטוריה – אבל לקראת סוף ינואר שלחתי מכתב למפקחת על הבנקים.

עיסאווי פריג': השנה?

<ורדה לוסטהויז: כן, השנה.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להגיד שתשובה קיבלתי יום אחרי המועד האחרון לתזכיר, בערך חודשיים אחרי.

<ורדה לוסטהויז: בגלל הקושי של בנק ישראל, בעיני לפחות, לטפל בצורה מידית בנושא, אני הצעתי – אנחנו לפחות, טריא הציעה הצעה שהנושא יעוגן בחקיקה.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להגיד פה שאנחנו, לפחות בשלוש שנים שאנחנו עובדים, גם עם חברת נאמנות וגם עם הבנק, אנחנו זיהינו שלוש בעיות מרכזיות.

<ורדה לוסטהויז: הבעיה המרכזית הראשונה היא חוסר הרצון – אני אומרת הכל ככה בעדינות כדי שלא לטעות – אבל חוסר רצון לפתוח חשבון לחברות P2P.

רחל עזריה: היום חברות P2P זה רק בבנק אחד.

<ורדה לוסטהויז: אני אישית ניסיתי בבנק גדול אחר לפתוח חשבון וזה עבר לקצין הציות האזורי ואחר כך זה עלה לקצין הציות הראשי, ואחרי חודש קיבלתי תשובה שהם מצטערים אבל הם לא רוצים לפתוח לנו חשבון.

עיסאווי פריג': למה לאומי הסכים לפתוח חשבונות?

<ורדה לוסטהויז: אני לא יודעת, אבל שנייה אחת, רק לתאר את הפתרונות שאנחנו מציעים אגב הבעיות.

<ורדה לוסטהויז: הבעיה השנייה זה עיכובים בביצוע הוראות.

<ורדה לוסטהויז: אצלנו בעיקר ההוראות הן להעברות כספים, וכל עיכוב כזה כשלווה רוצה לקבל כסף וההוראה מעוכבת, זה נזקים גדולים של מוניטין, בקיצור נזקים, לא ניכנס לזה.

<ורדה לוסטהויז: זו בעיה מסוג ראשון שאנחנו איתרנו ואנחנו ביקשנו בחקיקה שיהיה סעיף שיטפל בנושא הזה באופן ספציפי, שהסירובים או לפתיחה או לביצוע הוראה לא יהיו בלתי סבירים ושהם יבוצעו תוך זמן קצוב.

<ורדה לוסטהויז: הכי חשוב זה זמן קצוב, אז אני לא רוצה לדבר אם זה 24 שעות או 48 שעות, זה העיקרון.

רחל עזריה: אוקיי.

<ורדה לוסטהויז: הנושא השני הוא הנושא שהוסבר לי על-ידי הבנקים ובנק ישראל שנקרא בצורת מטריה ניהול סיכונים.

<ורדה לוסטהויז: למעשה, הבנק צריך לנהל את הסיכונים שלו והכל נכנס תחת המטריה של ניהול סיכונים.

<ורדה לוסטהויז: ניהול סיכונים כולל בגדול גם סיכון של הלבנות הון וגם איזשהו סיכון אזרחי שאם אנחנו, נניח הפלטפורמה תיקח כסף שלא מגיע לה מחשבון הנאמנות, המלווים יבואו לבנקים בתלונה בתור "כיס עמוק".

<ורדה לוסטהויז: אם טריא תיעלם, מי שיפצה, החשש הוא שמי שיפצה - - -

רחל עזריה: אלה דברים שעלו בדיון הקודם.

<ורדה לוסטהויז: נכון.

<ורדה לוסטהויז: אז על זה אנחנו הצענו שיהיה סעיף ספציפי בחקיקה שיאמר שאם אנחנו גוף מפוקח, ומהיום שהרגולציה תחול על חברות P2P, הבנק לא צריך להיות "כיס עמוק", וצריך לקבוע את זה בחקיקה, לדעתי פטור מאחריות אזרחית בנושא הזה.

<ורדה לוסטהויז: אי-אפשר שעל כל שאלה, על כל חשש – במובן הזה הפלטפורמה תישאל אלף שאלות שנוגעות לפעילות שלה ולמעשה הבנק מנהל את הפעילות של טריא בגלל שהוא חושש כל היום שהמלווים לא מקבלים אינפורמציה או לא יודעים מה קורה.

<ורדה לוסטהויז: אז אני רוצה להגיד שכל ההסכמים עברו אליהם, המון מידע, זה הנושא השני.

רחל עזריה: התחלנו כשהנחת העבודה הייתה שהמטרה של החוק היא לאפשר לפלטפורמות האלה לפעול.

רחל עזריה: את בעצם אומרת שהפלטפורמות לא יכולות לפעול.

<ורדה לוסטהויז: עוד מילה אחת שזה הנושא השלישי של איסור הלבנת הון, אם אפשר, שהוא קצת יותר בעייתי.

<ורדה לוסטהויז: לפי הצעת החוק, המפקחת על שוק ההון תהיה מוסמכת להוציא צו בנוגע לאיסור הלבנת הון ישירות על הפלטפורמות.

<ורדה לוסטהויז: יכול להיות שהצו הזה ייקח זמן אבל בואו נדבר רגע אחרי שייכנס הצו לתוקפו.

<ורדה לוסטהויז: אחרי שייכנס הצו לתוקפו אנחנו חושבים שאנחנו כמו גופים אחרים שקיימים, שהחוק ישר מטיל עליהם את האחריות, הבנק לדעתי בקטע של איסור הלבנת הון, האחריות שלו צריכה להיות מינימליסטית ביותר.

<ורדה לוסטהויז: והערה אחרונה.

רחל עזריה: לא, לא, לא.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: סליחה, אני רוצה להתקדם.

רחל עזריה: אני פונה לבנק ישראל ולמפקחת על הבנקים.

רחל עזריה: אני מבקשת שתוציאו הנחיות מתוקנות.

רחל עזריה: מה שהוצאתם הוא לגמרי לא לרוח החוק.

רחל עזריה: אין שום היגיון שעכשיו בשנה או אפילו לדיון מול הבנקים בטיוטה בצורה כל כך חריגה ושונה ממה שאנחנו דנים פה בחוק.

<סימה שפיצר: אני רוצה להבין.

<סימה שפיצר: גם בתקופה של השנה הקרובה אתם מתכוונים לפטור את הבנקים מאחריות וגם לא לקיים פיקוח על הנושא הזה?

רחל עזריה: מה שאנחנו מעוניינים, שבשנה הקרובה אתם תרגילו את הבנקים לתהליך שאליו אנחנו הולכים, וזה מאוד לא מאפשר את התהליך המשותף של ה-MOU שאנחנו עובדים עליו לשלוח לבנקים הנחיות שהן שונות בצורה כל כך משמעותית ממה שעכשיו אנחנו פועלים להתקדם לכיוון הזה.

רחל עזריה: אי-אפשר גם מצד אחד לא להתקדם ב-MOU, כשבע

רחל עזריה: צם מה שאנחנו יודעים והשיתוף פעולה שהדבר היחיד שאנחנו יודעים זה מה אין הסכמות ואין התקדמות, ובמקביל להוציא מכתב כזה.

רחל עזריה: את המכתב הזה היה אפשר להוציא לפני חודשיים והיה אפשר להוציא לפני חצי שנה ואפשר להוציא עוד חצי שנה.

רחל עזריה: הבחירה שלכם להוציא את המכתב הזה בשבוע הזה ובמקביל לא להתקדם ב-MOU, למרות – אני מזכירה שככה סיכמנו את הדיון הקודם, שאתם סוגרים תוך שבוע את ה-MOU ומביאים אותו לוועדה הזאת – לא רק שה-MOU לא נסגר למרות שהיו כמה חילופי טיוטות, ובמקביל אתם מוציאים טיוטה כל כך שונה וחריפה.

רחל עזריה: אני אומרת לכם, זה מצער וזה מיותר.

<סימה שפיצר: יש כאן חוסר הבנה, אם אני יכולה רגע להתייחס לטיוטה.

<סימה שפיצר: אני רק אסביר למי שלא יודע.

<סימה שפיצר: אנחנו הוצאנו טיוטה שמחייבת את המערכת הבנקאית להיערך לפתיחת חשבונות לחמשת הבנקים הגדולים, מבחינתנו אלה הבנקים הרלוונטיים, לפתוח כבר כעת חשבונות, כשזה מצב שלא קיים כרגע.

<סימה שפיצר: אנחנו דיברנו על המכתב הזה מול רשות שוק ההון בחודשים האחרונים והתחייבנו כבר אז להוציא.

<סימה שפיצר: אנחנו הרגשנו שאנחנו אלה שמעכבים, מבחינתנו אין בעיה למשוך ברגע זה את הטיוטה ולא לחייב את הבנקים בפתיחת חשבונות.

<סימה שפיצר: אם זאת ההבנה של הוועדה הנכבדת, אנחנו נמשוך כבר כרגע את המכתב.

<סימה שפיצר: זאת לא המטרה.

<סימה שפיצר: המטרה הייתה כדי לקדם את האפשרות של פתיחת חשבונות של הגופים שנמצאים כאן, שאנחנו מבינים שהם גופים רציניים כבר כיום בבנקים.

<סימה שפיצר: אם אתם חושבים שצריך למשוך את הטיוטה, נמשוך.

<סימה שפיצר: לא הייתה כאן שום כוונה לפעול מעל הראש, לא של הוועדה ולא של רשות שוק ההון מכיוון שכבר הייתה התחייבות להוציא את המכתב הזה.

רחל עזריה: גברת סימה שפיצר, אין לאף אחד כוונה שאתם תודיעו לא לפתוח את החשבונות, אבל אתם הוספתם כל כך הרבה סייגים וקשיים, שבעצם אין לזה שום הקלה על המערכות האלה ואפילו להיפך.

רחל עזריה: וזה לא עוזר, זה לא עוזר להוציא מכתב כזה.

רחל עזריה: את אומרת שזה נעשה בתום לב, את יודעת מה?

רחל עזריה: אני זורמת עם זה.

רחל עזריה: נעשה בתום לב, בסדר.

רחל עזריה: אתם צריכים לשנות את התנאים במכתב, אני מבקשת שתשנו את התנאים.

עיסאווי פריג': אולי נדע את התנאים שהם ביקשו, שנהיה בתוך העניין הזה.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: את רוצה לספר לנו על התנאים?

<סימה שפיצר: אני אגיד בקווים כלליים מכיוון שאין בפניי את הטיוטה כרגע.

רחל עזריה: יש למישהו פה את הטיוטה?

<סימה שפיצר: יש בפניי את הטיוטה, אני אציין.

<סימה שפיצר: סעיף אחד שדיברנו עליו, הבנתי שבמיוחד רשות שוק ההון חולקת עלינו, זה העניין של קיומו של משטר אפקטיבי למניעת הלבנת הון.

<סימה שפיצר: אנחנו מבינים שעד שאין צו בתוקף, אין משטר אפקטיבי.

<סימה שפיצר: זה המינימום.

רחל עזריה: הטיוטה בידייך.

רחל עזריה: מצוין.

<סימה שפיצר: זה הנושא הראשון, אני חושבת שאין מקום למחלוקת שכל עוד לא חלים על הגופים האלה הצווים של איסור הלבנת הון, והם לא נכנסו לתוקפם, יש לנו בעיה לחייב בנקים לפתוח חשבונות בלי לתת להם את הכלים לנהל את הסיכון הזה.

<סימה שפיצר: אני חושבת שהביטוי "ניהול סיכונים" הוא לא ביטוי מגונה, במיוחד שהנושא הזה כפוף לסנקציות מאוד דרמטיות ומאוד משמעותיות.

<סימה שפיצר: אני לא חושבת שצריך למנוע מהבנקים את האפשרות לנהל את הסיכונים בנושא של איסור הלבנת הון.

<סימה שפיצר: אין על הגופים האלה היום חובות דיווח, והבנקים צריכים להפחית במשהו את ניהול הסיכונים.

<סימה שפיצר: ועכשיו אני עוברת לסעיף השני, שנראה מאוד מגונה בעיני אחרים אבל אני חושבת שהוא מאוד מינימליסטי.

רחל עזריה: את מדברת על חשבונות בארץ או על חשבונות מחו"ל?

<סימה שפיצר: אני מדברת על כך שהגוף שפותח היום את החשבון, אותה פלטפורמה – אני לא מתייחסת ספציפית לגופים שכאן כי תיאורטית יכולים לפתוח עוד גופים חשבונות – הגוף הזה צריך לעמוד באיזושהי מסגרת כללית של חקיקה שהיום לא חלה עליה.

<סימה שפיצר: כדי שהבנקים יוכלו לפתוח את החשבון, מה שהם ניסו לעשות עד היום ומה שאנחנו מכניסים פה להוראה זה להכניס איזושהי מסגרת של רגולציה וולונטרית שהגופים האלה ייקחו על עצמם.

<סימה שפיצר: כדי שהרגולציה הזאת תהיה ברורה ומובנת, אנחנו ציינו בסעיף 6 במכתב הזה אילו חוקים צריכים הבנקים לוודא שהגופים האלה מחילים על עצמם.

<סימה שפיצר: אנחנו מדברים על דינים בין-לאומיים, אנחנו מדברים על הגנת הצרכן, אנחנו מדברים על איסור הלבנת הון.

<סימה שפיצר: אם אתם חושבים שצריך לפטור כבר מהיום, אני מציעה שתעבירו חקיקה - אתם הרגולטורים – שפוטרת את הבנקים כבר מרגע זה מהחובות שלהם.

<סימה שפיצר: כרגע המצב הוא שאנחנו צריכים להתייחס לתקופה הנתונה הנוכחית.

<סימה שפיצר: כתבנו במכתב מפורשות שברגע שתיכנס הרגולציה לתוקפה אנחנו נסיר את המגבלות אבל אני חושבת שלא קראו את זה ולא התייחסו לזה ולא הביאו את זה לידיעת הוועדה.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אני מבקשת שאתם תציעו נוסח מתוקן.

<סימה שפיצר: אנחנו נדבר עם הרשות ואנחנו נגיע איתם להסכמות כי אנחנו לא התכוונו לעשות שום פעולה מלבד להגיע איתם להסכמות.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: והדבר השני, לגבי ה-MOU.

<סימה שפיצר: כמובן.

רחל עזריה: שמה זה אומר?

<סימה שפיצר: הבנתי שהמפקחת על הבנקים תיפגש כבר השבוע עם המפקחת על שוק ההון ואנחנו נגיע להסכמות כדי שנוכל להסיר כל מכשול.

<סימה שפיצר: ברור לנו שאנחנו צריכים להקים צוותים משותפים, אני חושבת שכבר עכשיו אפשר לראות ששיתוף הפעולה בין שתי הרשויות מתקדם, וברור לנו שאנחנו נקיים מנגנון שיאפשר תשובה מהירה לגופים ולפלטפורמות בכל מקום שיידרש.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: החלק של השנה, אני מבקשת שתחזרו.

רחל עזריה: אני מבקשת שזה יהיה חלק מהדיון ב-MOU, על הנוסח המשותף.

רחל עזריה: בסדר?

<סימה שפיצר: אוקיי.

<לינור דויטש: שאלת הבהרה לסימה בהקשר למה שהיא אמרה.

<לינור דויטש: עורכת-דין לינור דויטש, לובי 99.

<לינור דויטש: אני אשמח להבין למה לא בעצם לתת פטור מאחריות אזרחית בהקשר הזה של ניהול סיכונים.

<סימה שפיצר: מי נותן את הפטור?

<סימה שפיצר: אני לא הבנתי מי נותן את הפטור.

<סימה שפיצר: למה לא, מה הכוונה?

<לינור דויטש: למה לא לאפשר את זה בחוק?

<לינור דויטש: פטור מאחריות אזרחית לבנקים.

<קריאה: משרד המשפטים יתייחס לשאלה.

רחל עזריה: בואו נמשיך בסדר-היום.

רחל עזריה: אני מבקשת את המצגת של משרד האוצר לגבי ההגבלות, חובת גילוי פרטי לקוח, הגנות צרכניות, הדברים שעלו.

רחל עזריה: בבקשה.

<ברוך לוברט: צהרים טובים.

<ברוך לוברט: אנחנו התבקשנו להציג שלושה נושאים לדיון היום בוועדה.

<ברוך לוברט: הנושא הראשון הוא הגבלות לעניין עיסוק במתן אשראי.

<ברוך לוברט: הנושא השני הוא החובה לא לגלות את פרטי הלקוחות, והנושא השלישי הוא לתת סקירה קצרה לגבי ההגנות הצרכניות של הלקוחות.

<ברוך לוברט: לגבי הנושא הראשון, הגבלות לעניין עיסוק במתן אשראי, הצעת החוק קובעת את הכלל שלפיו יהיה איסור על פלטפורמה לעסוק במתן אשראי.

<ברוך לוברט: אני מזכיר, פלטפורמה, אנחנו מדברים על גורם שהוא למעשה מתווך בין מלווים ללווים, אין סיכון אשראי עליו, ולכן אנחנו חוששים מניגוד עניינים מובנה ברגע שהוא ייכנס וגם יכניס כסף של הפלטפורמה לתוך המשחק הזה, ולכן אנחנו קובעים את זה ככלל שהפלטפורמה, יהיה אסור עליה לתת אשראי בגלל ניגוד העניינים.

<ברוך לוברט: יש לנו חריג, שבאמת המפקח יהיה רשאי לקבוע תנאים שיאפשרו לפלטפורמה לתת אשראי.

<ברוך לוברט: מבדיקה שאנחנו עשינו, גם עם הפלטפורמות הקיימות, גם בעולם, בהחלט בעיקר בגלל שזה שוק צומח, כן ישנן פלטפורמות שלפחות בתחילת הדרך מכניסות גם כסף שלהן ולכן אנחנו נאפשר למפקח לקבוע כללים מתי באמת פלטפורמה תוכל גם לתת אשראי כחלק מהעיסוק שלה.

<ברוך לוברט: כמובן שברגע שהיא נותנת אשראי, היא גם מקבלת רישיון כנותן אשראי.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, חוץ מהרישיון שיהיה לה כפלטפורמה שמתווכת בין מלווים ללווים, במקרה שהיא תחליט להשתתף במשחק, יהיה לה רישיון למתן אשראי.

יוסי יונה: הכוונה היא להגביל את זה לתחילת הפעילות של הפלטפורמה או שזה יכול להיות לפרקים?

רחל עזריה: תשאל, אבל עדיף בסוף המצגת.

רחל עזריה: בבקשה, תענה לו אבל שאלות בסוף המצגת.

<ברוך לוברט: זה יכול להיות בשני החלקים שציינת.

<ברוך לוברט: זה יכול להיות גם באיזושהי הגבלה של תקופה – אולי להקמה – וזה יכול להיות גם לאחר מכן בשוטף, זאת אומרת עדיין כללים מסוימים, כדי גם אחרי שהפלטפורמה פועלת, למנוע את ניגוד העניינים בשוטף שלה כשהיא בפעילות שלה השוטפת גם אחרי שהיא כבר מבוססת והיא לא נדרשת לעניין הזה בהקמה.

<ברוך לוברט: לגבי החלק השני, חובת אי גילוי פרטי לקוחות, בעיקר בהקשר כדי למנוע חשש מהלבנת הון, לנו חשוב לשמור שתהיה אנונימיות בין המלווים ללווים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אדם שמכניס כסף לפלטפורמה, ואותו דבר לווה שלווה כסף מהפלטפורמה, גם המלווה לא יודע מי הלווים שלווים ממנו את הכסף וגם הלווה לא יודע מי המלווים.

<ברוך לוברט: חשוב לנו לשמור על האנונימיות הזאת.

<ברוך לוברט: ישנם מספר חריגים שמצוינים פה בשקף.

<ברוך לוברט: אחד, כמובן אפשרות למפקח לקבוע הוראות לנושא הזה.

<ברוך לוברט: לדוגמה, בהלוואה של מעסיק לעובדים שלו, שאז כמובן אין אנונימיות.

<ברוך לוברט: יש סיטואציה נוספת כאשר אחרי שהפלטפורמה פעלה באופן סביר לגבות חוב מסוים והיא לא הצליחה, והמלווה רוצה שתהיה לו אפשרות להמשיך ולעמוד על הזכויות שלו מול הלווה, יש אפשרות לחרוג מהכלל הזה של האנונימיות, וגם במערכת חברתית לתיווך באשראי יש התייחסות ספציפית.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מערכת שמבוססת על ההיכרות הזאת בין המלווה לבין הפרויקט שלו הוא מלווה, ולכן אנחנו גם מאפשרים לתת פרטים מזהים בהקשר הזה.

<ברוך לוברט: הנושא השלישי והאחרון זה הנושא של הגנות צרכניות.

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה הולכים בעקבות החקיקה, חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים.

<ברוך לוברט: אני מזכיר, אנחנו בפרק בתוך החוק הכללי אלא שבשונה מהחוק הכללי, ששם אנחנו עוסקים בעיקר בנותני אשראי והלקוחות שלנו הם רק הלווים, פה בגלל שאנחנו מדברים על פלטפורמה, ההגנות הצרכניות מדברות לא רק על הלווה אלא גם על המלווים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש לנו שני צדדים ויש מספר רב של כללים שאנחנו קובעים גם בצד של המלווה, לפחות לגבי המלווה אנחנו קובעים את החובה כמובן לפעול באמונה ובשקידה.

<ברוך לוברט: זה כמובן חוץ מהכספים עצמם שאנחנו מחייבים שינוהלו בחשבון נאמנות.

<ברוך לוברט: אנחנו קובעים חובה לקבוע איזשהו מודל של דירוג או איזשהו סולם השוואתי להערכת הסיכויים של הפירעון.

<ברוך לוברט: כמובן, כללים לאי העדפה של מלווים על פני מלווים אחרים, זאת אומרת כשיש לנו הלוואות דומות אנחנו לא רוצים שתהיה עדיפות למלווים מסוימים אלא שיהיה איזשהו שוויון בין המלווים השונים.

<ברוך לוברט: וכמובן, גם ניהול רישום מאוד מפורט של זכויות המלווים.

<ברוך לוברט: לגבי הצד של הלווים, אני שוב אומר, בנושא הזה אנחנו למעשה מפנים להוראות הכלליות שיש לנו בחוק הכללי שמדבר על נותני אשראי כי בצד של הלווים גם בנותני אשראי רגילים יש לנו את ההגנות הצרכניות שחשוב לנו לתת ללווים, אז אנחנו מפנים להוראות האלה.

<ברוך לוברט: כמובן, אנחנו קובעים הוראות ברורות שהלווה, צריך שיהיו בפניו כל העלויות של ההלוואה, לרבות כל שיעורי הריבית והעמלות.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, הלווה יהיה שקוף לתנאי ההלוואה שבפניהם הוא נחשף, וכמובן שהפלטפורמה תעדכן את הלווה אודות האפשרות למסור את הפרטים שלו לידי המלווה.

<ברוך לוברט: במקרים שדיברנו עליהם קודם, אם הוא לדוגמה מפגר או לא מחזיר את האשראי, כמובן אחרי שהפלטפורמה נקטה מצידה אמצעי גבייה סבירים, לנו חשוב שהלווה ידע שהמלווה יכול לקבל את הפרטים שלו כדי להמשיך את הליכי הגבייה.

<ברוך לוברט: תודה.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: זה אחד הפרקים בחוק.

רחל עזריה: אנחנו עכשיו נקיים דיון על הפרק הזה.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת פריג'.

עיסאווי פריג': שלום רב לכולם.

עיסאווי פריג': חברים, אני רוצה לחזור שוב לפיל שנמצא בחדר.

עיסאווי פריג': אנחנו יכולים לדבר סחור-סחור ולעשות עוד דיון ועוד דיון.

עיסאווי פריג': זה חוק שאמורים להעביר אותו בישיבה אחת כי יש אינטרס חברתי, הוא פועל שלוש שנים ואנחנו ברובנו יודעים איפה הבעיות של החוק.

עיסאווי פריג': בתחילת הדיון דיברנו על הסוגיה של הפיקוח של הבנקים יחד עם המצב הקיים, וזה בעצם עיקר הבעיה.

עיסאווי פריג': זה בעצם הבעיה שמעכבת את הפיתוח של P2P, ואת בעצמך אמרת את הדברים ושמענו את זה מנציגת טריא, חוסר הרצון לפתוח חשבונות והעיכובים וניהול הסיכונים.

עיסאווי פריג': אפשר להשתמש בהרבה מושגים כלכליים כדי לעכב.

עיסאווי פריג': מה שהתחלת, שישה חוקים שצריך להחיל עליהם – צו איסור הלבנת הון, הגנת הצרכן – אפשר.

עיסאווי פריג': אפשר לשחות בזה ולהגיע למבוי סתום.

עיסאווי פריג': זאת השאלה, אם אנחנו, יש לנו כוונה להתקדם ולהחיל את החוק או לא.

רחל עזריה: עיסאווי, תנוח דעתך.

רחל עזריה: זאת לא שאלה שצריך להפנות אל האורחים בוועדה.

רחל עזריה: זו שאלה אלינו, חברי הכנסת, ואנחנו מתכוונים שהחוק הזה יקרה ואנחנו מתכוונים שיהיו מסגרות של הלוואות והשקעות המונים והגדרנו את זה כיעד וכמטרה, ולכן אני לא חושבת שזו שאלה שבכלל צריך לפתוח לדיון.

עיסאווי פריג': לא, אני מעלה את זה כעמדה.

רחל עזריה: אוקיי.

עיסאווי פריג': לגבי הפלטפורמה שהצגתם, יש לי שתיים-שלוש שאלות שאני שואל את עצמי לאורך כל הדרך.

עיסאווי פריג': שאלה ראשונה מתמקדת באמצעי ודרכי הגבייה של P2P.

עיסאווי פריג': אני קורא כאן בסוף: הפלטפורמה תעדכן את הלווה אודות האפשרות לפיה יימסרו פרטיו, ובסוף, אמצעי גבייה סבירים.

עיסאווי פריג': הרי מערכת הבנקים, יש לה מחלקה משפטית ואמצעים אדירים, אדירים.

עיסאווי פריג': ה-P2P, שעובדים לפי סף של 300 מיליון שקלים, מהם אמצעי הגבייה שעומדים לרשותם לגביית החזר ההלוואות?

עיסאווי פריג': זאת סוגיה שמאוד חשוב לי להבהיר אותה.

עיסאווי פריג': והשאלה השנייה שאני שואל.

עיסאווי פריג': בסעיף הראשון, הגבלות לעניין עיסוק במתן אשראי, ברוך.

עיסאווי פריג': בסוף אמרת, אין בקבלת אישור לעסוק במקביל במתן אשראי בכדי לפטור את בעל הרישיון לתיווך.

עיסאווי פריג': דהיינו, במקביל, אני יכול לעסוק בתיווך וגם במתן.

עיסאווי פריג': יש לי שני רישיונות, אמרת - רישיון תיווך, רישיון מתן אשראי - והעיסוק ברישיון מתן האשראי לא פוטר את התיווך.

עיסאווי פריג': איך זה מסתדר?

עיסאווי פריג': זה לא נראה לי.

עיסאווי פריג': והשאלה השלישית – טוב, אני אסתפק בשתי השאלות כי השאלה קשורה בתשובה שתיתנו.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: חבר הכנסת יונה.

יוסי יונה: אני לא התעמתתי מספיק בפרטים של החוק הזה, אבל בהמשך לדברים של חברי עיסאווי פריג', באותו הקשר, שני הסעיפים הללו שבעמוד לפני האחרון: "הפלטפורמה אמונה על גביית החזרי האשראי ונדרשת לנקוט צעדים סבירים שיקבע המפקח לביצוע גבייה כאמור בהתקיים פיגור בהחזרים", ואז בעמוד הבא: "הפלטפורמה תעדכן".

יוסי יונה: הפלטפורמה הזאת, יש בה איזשהו מנגנון של ערבות להחזרה?

יוסי יונה: זה עניין אישי בסופו של דבר?

יוסי יונה: ואז האדם בסופו של יום היה והוא לא קיבל את כספו חזרה, אז הוא יתבע אותו בתביעות שהן חוץ?

יוסי יונה: זאת אומרת, משפטיות, אזרחיות, זו הכוונה?

<ברוך לוברט: נכון.

עיסאווי פריג': והשאלה השלישית שנזכרתי, ברוך והחבר'ה מהאוצר שציינתם, לגבי שמירה על האנונימיות, לא למסור שמות.

עיסאווי פריג': ובהמשך, אתם מציינים - -

יוסי יונה: זה חריגה.

עיסאווי פריג': - - אני אמסור.

<ברוך לוברט: זה חריג.

<דורית סלינגר: בסוף הדרך.

עיסאווי פריג': דהיינו, אם זה קיים אז זה קיים.

עיסאווי פריג': אני אוכל לתת את המטריה לחריגים להמון דברים.

עיסאווי פריג': אם זה קיים אז זה קיים.

עיסאווי פריג': נחליט.

רחל עזריה: ברגע שהם מחריגים, אז ההגדרה של החריג היא הגדרה - - -

יוסי יונה: לא, רק בתנאי שאין תשלום .

<דורית סלינגר: כשיש Dead End.

יוסי יונה: בדיוק.

יוסי יונה: כשיש הפרה של התנאים.

רחל עזריה: ברגע שיש את האופציה הזאת אז היא קיימת על השולחן.

רחל עזריה: אתם אומרים שזה החריג של החריג.

רחל עזריה: איך דואגים שזה אכן יהיה החריג של החריג ולא ברגע שזה מונח על השולחן, זה עלול להיות או החריג של החריג או חצי חריג, די חריג.

רחל עזריה: אני מבקשת לקבל תשובות.

רחל עזריה: היועצת המשפטית של הוועדה, בבקשה.

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה להצטרף – אני לא רוצה להיכנס פה לפרטי פרטים כי אנחנו יושבים באמת על האותיות הקטנות – אבל לאגם כמה הערות שמצטרפות פה.

<ורד קירו-זילברמן: דבר ראשון, אני ביקשתי מנציגי רשות שוק ההון סקירה משווה, לצערי לא קיבלתי.

<ורד קירו-זילברמן: אז אני חוזרת ומבקשת.

<ורד קירו-זילברמן: לגבי המודל האנגלי, הבנתי שאנחנו יותר מחמירים מהמודל האנגלי או קצת שונים מהמודל האנגלי.

<ורד קירו-זילברמן: נושא של הגבלת סכומים – נמצא בארצות והברית ובאנגליה.

<ורד קירו-זילברמן: אצלנו הסכומים לא מוגבלים.

<ורד קירו-זילברמן: הטענה הייתה שמכיוון שהמודל אצלנו יותר מחמיר, אין צורך, רשות שוק ההון רוצה לאפשר את הגמישות.

<ורד קירו-זילברמן: לכן, אני הייתי מאוד שמחה לקבל – אם הוועדה תרצה, לוועדה – סקירה משווה.

<ורד קירו-זילברמן: מעבר לזה, הנושא של מתן אשראי על-ידי הפלטפורמות – מאוד בעייתי גם בעיני.

<ורד קירו-זילברמן: מעמד נאמנות – העלינו את זה אתמול.

<ורד קירו-זילברמן: כספים מנוהלים בנאמנות, של מי הכספים?

<ורד קירו-זילברמן: האם בכלל אנחנו כנאמנים או הפלטפורמה כנאמנת, יכולה להנחות את הזכות שלה ללווים, למלווים, לגבות את הכספים?

<ורד קירו-זילברמן: פיקוח פרלמנטרי – אנחנו ביקשנו התייחסות, לא קיבלתי התייחסות לנקודות.

<ורד קירו-זילברמן: נושא גביית חובות והסודיות עלה.

<ורד קירו-זילברמן: זו שאלה.

<ורד קירו-זילברמן: אני לא רוצה ממש להיכנס לפרטי הפרטים, אני רק רוצה להגיד שיש פה הרבה סוגיות משפטיות כבדות, לא פשוטות.

<ורד קירו-זילברמן: אני לא יודעת מה המשמעות אם אנחנו הולכים ומפזרים את החוב, ואותה פלטפורמה עשתה כבר אמצעי גבייה סבירים – ואני חייבת להודות שהתנהל ויכוח מה זה אמצעי גבייה סביר מכיוון שהמפקחת היא זאת שתקבע מה זה אמצעי גבייה סביר.

<ורד קירו-זילברמן: האם הוצאה לפועל זה אמצעי גבייה סביר או רק מכתב לחייב זה אמצעי גבייה סביר?

<ורד קירו-זילברמן: ואחר כך מה?

עיסאווי פריג': אבל יש אמצעים שאנחנו לא יודעים עליהם.

<ורד קירו-זילברמן: לא, אבל אני אומרת – ההחלטה תהיה החלטה של המפקחת מהו אמצעי הגבייה הסביר, ובסופו של דבר אתם תבואו לאותו מלווה ותגידו לו: הנה, א' 50 שקל, בוא תתבע.

<ורד קירו-זילברמן: א', לא שווה לו.

<ורד קירו-זילברמן: אבל אם זה 150 מיליון שקל והפלטפורמה לא הצליחה לגבות באמצעי גבייה סבירים שאנחנו עוד נתווכח מהם, מה הוא יעשה?

<ורד קירו-זילברמן: לאן הוא ילך?

<ורד קירו-זילברמן: מי יעזור לו לגבות את הכספים?

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה להגיד, בתור הייעוץ המשפטי של הוועדה ובאמת בשיתוף גם עם הצוות של ועדת הכספים היות ובסופו של דבר הם אלה שיצטרכו ליישם – ועדת הכספים תהיה הוועדה האחראית – יש פה הרבה שאלות משפטיות לא פשוטות, לא ברורות, שאני לא קיבלתי עליהן תשובות ואני אשמח להתייחסות.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: אנחנו נבקש לקבל התייחסות.

רחל עזריה: בבקשה.

<יואב גפני: יואב גפני, רשות שוק ההון.

<יואב גפני: לסוגיה של האמצעי החריג ואמצעי הגבייה הסביר שהעלו גם חבר הכנסת יונה, גם חבר הכנסת עיסאווי וגם היועצת המשפטית של הוועדה.

<יואב גפני: צריך להבין משהו שהוא מאוד טכני לגבי החקיקה הזאת.

<יואב גפני: החריג הזה, קודם כול הוא חריג שהוא בהוראת הממונָה, זאת אומרת שבמצב דברים שבו מלווה הלווה כספים באמצעות הפלטפורמה, והכספים האלה לא נגבו – אני לא נכנס לשאלה כמה מאמצים הושקעו בגבייה אבל הם לא חזרו באמצעות הלווים – לממונה יש סמכות לקבוע כללים שלפיהם אם הפלטפורמה סיימה את מאמצי הגבייה שלה, עד לרמה מסוימת שהממונה קבעה, היא יכולה לאפשר למלווה – מן הבחינה הזאת זה הגנה על המלווה – להיכנס לנעליים.

<יואב גפני: מה יהיו השיקולים של הממונָה בנקודה כזאת?

<יואב גפני: אני רק רוצה להגיד כי אנחנו פשוט נתנו את דעתנו על כך.

<יואב גפני: אם למשל הפלטפורמה השקיעה את כל המאמצים שניתן להעלות על הדעת, שבאופן מקביל למשל עושה בנק, הפעילה את כל האמצעים, ולא עולה על דעתנו אמצעי שהיא יכולה הייתה לעשות והיא לא עשתה, אז למשל זה יכול להיות שיקול שבגינו אין מקום לתת למלווה להיכנס לנעליה של הפלטפורמה.

<יואב גפני: לעומת זאת, יש מצב דברים שבו מלווה הלווה את הכספים, הפלטפורמה לא עשתה מאמץ שהוא סביר, אבל לממונָה יש זכות להגיד: אוקיי, מפה יש אפשרות שהמלווה ייכנס לנעליים.

<יואב גפני: בשורה תחתונה, יש פה הגנה על הצד של המלווה.

<יואב גפני: לגבי הסוגיה השנייה, היא סוגיית ניגוד העניינים.

<יואב גפני: אם אני מבין את השאלה שהעלה חבר הכנסת פריג', השאלה היא כזאת.

<יואב גפני: הוא אומר, הפלטפורמה פועלת בשני כובעים.

<יואב גפני: בכובע אחד היא משמשת כמלווה שיש לה רישיון לכך, נותן שירותי אשראי, ובכובע אחר היא מעין פלטפורמה של מתווכת המונים.

<יואב גפני: הקושי הבסיסי עם הדבר הזה ולכן כפי שברוך ציין, זוהי בררת המחדל, זה שיש פה ניגוד עניינים.

<יואב גפני: כי יש פה אותו שוק, שיכול המלווה כמלווה לכאורה להתחרות בפלטפורמה, אז זה אותו גורם שהוא משמש כשני גופים שהם בתחרות בפני עצמם.

<יואב גפני: למשל, מצב טריוויאלי שהוא בלתי סביר, לקוח יכול לגשת לפלטפורמה מצד אחד, והוא יכול לגשת ללווה מן הצד האחר.

<יואב גפני: האם לווה יוכל לתת הלוואה למי שממילא מקבל הלוואה בפלטפורמה שבה הוא מנהל הלוואות?

<יואב גפני: זה בלתי סביר.

<יואב גפני: ואף על פי כן, יש מצבים אחרים שבהם זה לא בשום פנים ואופן כסף של לווים מקבילים, כמו למשל מה שנקרא כספי "נוסטרו" של אותו גוף שהוא מלווה אותו.

<יואב גפני: איפה פה שאלת התחרות?

<יואב גפני: היא דרך אגב עולה, זה לא שפוטנציאל ניגוד העניינים מצטמצם באופן מלא כי למשל גם כשפלטפורמה מלווה כספים שלה ככספי "נוסטרו", היא בסופו של דבר זכאית לריביות מצד הלווים, והיא גם מתחרה באיזשהו מובן, אבל פוטנציאל ניגוד העניינים הוא יותר מצומצם.

<יואב גפני: מכיוון שזה שוק שהוא מתפתח ומכיוון שהפלטפורמות האלה הן פלטפורמות שהן רק בצמיחה, לייצר מצב מלכתחילה שבו בכל מצב עולם – גם כשיש פוטנציאל ניגוד עניינים, קטן ככל האפשר, אי-אפשר יהיה "לייצר" – במירכאות – הכנסה מן הסוג הזה, גם כשפוטנציאל ניגוד העניינים שלה הוא אפסי, זה דבר שעלול לאיים על האפשרות של הגופים האלה להתפתח בתוך השוק הזה.

יוסי יונה: שוב, יכול להיות שפה אני מעיד על אי-הבנה שלי, הבנה בסיסית, וסליחה ואתם תבהירו את זה במהירות.

יוסי יונה: בכל מקרה, היחסים בין לווה למלווה הם יחסים פרטניים?

יוסי יונה: זאת אומרת, גם אם אני לא יודע, נניח אם אני כלווה, הכסף בא לי ממקור ספציפי, מאדם ספציפי ואין פול?

<דורית סלינגר: יש פול.

יוסי יונה: אבל יש את האפשרות שיש פול ואז אנשים שהם מכניסים כסף לפול הזה וממנו נעשות ההלוואות לאנשים, או כאשר בסופו של דבר המתווך יוצר קשר שהוא בין מלווה ולווה ספציפי, הגם שהאינפורמציה ההדדית שלהם לא קיימת.

יוסי יונה: אתם יכולים להבהיר את הנקודה הזאת?

<יואב גפני: לא בהכרח.

<יואב גפני: זה לא בהכרח קשר ספציפי.

<יואב גפני: זה יכול בהחלט להיות מצב דברים שבו אתה כמלווה מלווה על אותו סכום שביקשת להלוות אותו, לסדרה ארוכה של לווים.

<דורית סלינגר: אין קשר ישיר בדרך כלל.

<יואב גפני: ממילא שוררת אנונימיות.

יוסי יונה: יפה.

יוסי יונה: אם זה ככה, אז בסיפה, בסוף כשאני תובע אדם ספציפי, יכול להיות שאין אדם ספציפי.

יוסי יונה: חמישה אנשים שמו את הכסף, נניח מיליון שקלים, ואני לקחתי 100,000, אז מיהו הנמען?

יוסי יונה: מי תובע את מי?

יוסי יונה: אם זה פול, זה בעיה.

יוסי יונה: נכון?

<דורית סלינגר: למה?

<דורית סלינגר: יש לי אינטרס מסוים בפול הזה.

<דורית סלינגר: השקעתי 100 שקלים, הכסף שלי פוזר בין חמישה לווים שונים.

<דורית סלינגר: לא כולם בדרך כלל בבת אחת לא משלמים לך ואי-אפשר לגבות מהם.

<דורית סלינגר: אחד מהם לא שילם, אתה יודע בדיוק איזה חלק.

יוסי יונה: התכוונתי, נניח שיש חמישה אנשים ששמו כל אחד 100,000 שקלים בפול, ואני עכשיו לוויתי 100,000 ולא החזרתי.

יוסי יונה: מי מהחמישה מגיע אלי?

<קריאה: זה צבוע.

<כפיר בטט: תסתכל על זה בכיוון ההפוך.

יוסי יונה: כל אחד ייקח 20,000?

<כפיר בטט: כפיר בטט, אגף תקציבים, משרד האוצר.

<כפיר בטט: יש מלווה ששם 100 שקלים, אותם 100 שקלים הולכים נניח לחמישה לווים שונים.

<כפיר בטט: אני יודע ש-20 שקלים שלי הלכו ללווה מסוים, גם אם אותו לווה לקח כסף ממשקיעים אחרים, ממלווים אחרים.

<כפיר בטט: בסופו של דבר, מה שגם נציגת טריא אמרה, הכסף צבוע, זאת אומרת ה-20 שקלים שלי, צבועים שהם שלי בחשבון בנק של אותו לווה שאני הלוויתי לו.

<כפיר בטט: במידה שהוא לא החזיר, קל מאוד לבוא ולהגיד - - -

רחל עזריה: לכן אנחנו קוראים לזה הלוואות להשקעות המונים.

רחל עזריה: זה השיטה.

יוסי יונה: הבנתי את זה.

יוסי יונה: אז בכל זאת יש קשר, גם כשזה אנונימי - - -

רחל עזריה: יש חיבור, בדיוק.

<כפיר בטט: עצם הניהול של הפלטפורמה, אחד מתפקידיה המרכזיים זה לקשר באמת את אותו סכום שיצא ממני כמלווה לאותו לווה ולעקוב אחריו.

יוסי יונה: אבל אז זה נותן שיקול דעת מאוד מעניין, שימו לב.

<דורית סלינגר: למי?

יוסי יונה: שיקול דעת מאוד מעניין למישהו שמנהל את הפלטפורמה.

יוסי יונה: הוא יכול להגיד, את הכסף לקחנו מאלה ולא מאלה, עם דרגות שונות של סיכון ואז יש לי איזשהו משחק – אני כמנהל את הפלטפורמה – לשחק עם דרגות הסיכון ולעשות פרוטקציה למישהו שאני אגיד לו: אני מלווה את הכסף שלך למישהו שבוודאות מאוד גדולה תוכל לקבל חזרה, וממישהו אחר בוודאות פחות גדולה תקבל.

<דורית סלינגר: לא, אבל תקבל את התשואה בהתאם.

רחל עזריה: זה ניהול הסיכונים.

רחל עזריה: זו השיטה.

<דורית סלינגר: ברור, אבל זה על-פי ההעדפות שלך כמלווה.

רחל עזריה: כן, זה סיפור מורכב, ואגב זה לא קרה עד שלא היו הפלטפורמות האינטרנטיות.

רחל עזריה: זה באמת אירוע מורכב.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול האם יש הערות ספציפיות או התייחסויות או שאלות ספציפיות למה שהוצג במצגת.

רחל עזריה: אם לא, יש לי עוד נושא שאני רוצה לדון בו.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: בקשות הדיבור צריכות להיות לנושא הספציפי הזה.

רחל עזריה: אם לא, אני ממשיכה, יש עוד נושא על סדר-היום.

רחל עזריה: בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: דידי לחמן מסר, Crowd.il, מטעמה של הסוכנות היהודית.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו ביקשנו וגם הערנו – אצלנו הפלטפורמה שונה והיא לא תהיה אנונימית.

רחל עזריה: נכון.

<דוידה לחמן מסר: אצלנו המלווה בוחר למי להלוות את הכסף שלו מבחינה חברתית.

<דוידה לחמן מסר: הצעת החוק בנוסחה מאפשרת לתת פרטים למלווה.

<דוידה לחמן מסר: הבעיה היא שהביטוי "מלווה" לא כולל למעשה את הציבור הרחב, כך שבפועל על הפלטפורמה שלנו תופיע אני – למשל, אני מבקשת הלוואה לצורך יצירת מעון אחר הצהרים, אז אני אופיע כדידי לחמן מסר, פונה לציבור ומבקשת הלוואה של 100,000 שקלים לצורך פתיחת המעון.

<דוידה לחמן מסר: אני רק מבקשת להבהיר ואני מקווה שחברי לא יתנגדו, שמסירת הפרטים שלי, היא תהיה על גבי הפלטפורמה לכלל הציבור שבאקראי ייכנס לאתר, יראה ויחליט אם להלוות לי או לא להלוות לי, ולא כפי שנוסח, למלווה מסוים.

<דוידה לחמן מסר: זאת הבעיה שלי, רק להבהיר שאצלנו המידע יימסר – בהסכמה כמובן – בהסכמת הלווה לציבור על גבי הפלטפורמה.

<דוידה לחמן מסר: זאת הבקשה שלנו.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בבקשה.

<רונית בר-אור: רונית בר-אור, חברת eLoan.

<רונית בר-אור: דווקא לגבי הנושא שבעל רישיון לתיווך אשראי יוכל לעסוק גם במתן אשראי בעצמו, אנחנו חושבים שהסעיף הזה הוא חשוב.

<רונית בר-אור: אנחנו חושבים שהיעדר אפשרות כזאת יפגע בתחרות.

<רונית בר-אור: אנחנו נמצאים בשוק מסוף 2013, פעילות התיווך הינה בעלת שיעורי רווחיות נמוכים, ואם אתם תאלצו את הגופים שרוצים לעסוק גם במתן אשראי וגם בתיווך אשראי, לבחור ביניהם, אז יכול מאוד להיות שהם יבחרו דווקא במתן אשראי ולא בתיווך אשראי ששם שיעורי הרווחיות יותר גבוהים.

<רונית בר-אור: כל הנושא של ניגוד עניינים ואינטרסים, גם היום ההשקעה של מלווים בפלטפורמה נעשית בצורה אוטומטית, כמעט כולה, זאת אומרת שכן מגדירים באיזה הלוואות הם מוכנים מבחינת רמת סיכון ואורך חיי הלוואה ושיעורי התשואה שהם רוצים.

<רונית בר-אור: הם מגדירים בעצם באיזה הלוואות הם רוצים להשקיע אוטומטית, ואז אפשר להכניס את ה"נוסטרו" בעצם כמשקיע, כאחד המלווים, ואין התערבות.

רחל עזריה: סליחה, רונית.

רחל עזריה: את בעצם אומרת שאת חוששת שאם יצטרכו לבחור בין מתן אשראי לבין תיווך אשראי, אז יבחרו במתן אשראי .

<רונית בר-אור: כן.

<רונית בר-אור: כי הרווחיות בתיווך אשראי היא נמוכה יותר.

רחל עזריה: כן, אבל החוק הזה הוא על תיווך אשראי, הוא לא על מתן אשראי.

<רונית בר-אור: אבל יש לכם את הסעיף הזה שמדבר על כך שאתם רוצים, בסעיף 38ז' אמרתם: בעל רישיון לתיווך מקוון באשראי של תאגיד לא יעסוק במתן אשראי אלא על פי כללים שהורה המפקח.

<רונית בר-אור: מה שאנחנו רוצים לבוא ולהגיד, שאנחנו רוצים לעסוק גם בתיווך אשראי וגם במתן אשראי וזה חשוב לנו כי כל הנושא של מתן, כל האפשרות שלכם לתת לנו לעסוק במתן אשראי יפתח במקביל גם את הפלטפורמה - - -

רחל עזריה: מה זאת אומרת אם ייתנו?

<כפיר בטט: חברת הכנסת עזריה, אני יכול להתייחס?

<כפיר בטט: אני קצת אחזור על דברים שיואב אמר קודם.

רחל עזריה: אנחנו נשמע את שאר ההתייחסויות ואז ניתן לך לענות.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: בבקשה.

<פרופ' עדי אייל: פרופ' עדי אייל, BTB הלוואות חברתיות עסקיות.

<פרופ' עדי אייל: ראשית, התייחסות לשאלתו של חבר הכנסת.

<פרופ' עדי אייל: זה לא רק שהכסף צבוע.

<פרופ' עדי אייל: מכיוון שמדובר בתיווך זה קשר משפטי ישיר בין כל מלווה לכל לווה, ואין אפשרות להעדפה – לפחות בשיטה שאנחנו עובדים – אין אפשרות להעדפה של מלווים מסוימים, זה תמיד על סמך כולם.

<פרופ' עדי אייל: אז גם אם הניהול של החשבון הוא מעין פול, זה אוסף של הרבה מאוד חוזים יחידנים, שכל אחד יודע בדיוק איפה הוא נמצא והפעולה תמיד בעד כולם ביחד.

יוסי יונה: יודע?

יוסי יונה: זה אנונימי, לא?

<פרופ' עדי אייל: יודע לפחות ברמה של אלה שמרשים לנו לספר, אבל במערכת הכול כתוב, החוזים קיימים.

יוסי יונה: לא.

יוסי יונה: הוא לא יודע.

יוסי יונה: במערכת כתוב.

<דורית סלינגר: הוא לא יודע מי הבן אדם - - -

יוסי יונה: כי הקשר בין לווה למלווה הוא אנונימי.

<שלומי תורג'מן: הוא יודע את חלקו בכסף.

<שלומי תורג'מן: הוא יודע כמה כסף יש לו אצל הלווה.

יוסי יונה: הוא לא יודע אצל מי.

יוסי יונה: הוא לא יודע מי חייב לו.

<קריאות: - - -

<שלומי תורג'מן: כרגע הוא לא יודע.

<שלומי תורג'מן: רק כשיקבל את האישור - - -

יוסי יונה: רק אם יש בלגאן, בסוף, הוא יודע.

<שלומי תורג'מן: בדיוק.

<פרופ' עדי אייל: כלומר, קיימת האפשרות להעביר את המידע בכל שלב על-פי ידיעה שהמפקחת תחליט, וזה בסדר גמור.

רחל עזריה: אוקיי.

<פרופ' עדי אייל: דבר שני, לעניין הלבנת הון.

<פרופ' עדי אייל: אני חושב ומציע שצריך להיות הבדל בין מקומות שמנהלים את כל הכספים – מחשבון בנק ישראלי של תושב ישראל שהוא מועבר לחשבון בנק ישראלי של תושב ישראל אחר – כל כללי הלבנת הון בעצם נפתרים בגלל שזו העברה דרך הבנקים, לבין מצבים שבהם יהיה איזשהו חשבון זר שאולי צריך כללים מיוחדים, אבל חבל לדרוש מהפלטפורמות בעצם עוד מגבלה של הלבנת הון, כשממילא הדברים נעשים דרך הבנקים.

<פרופ' עדי אייל: אז הייתי מציע איזשהו פטור למקרה הזה.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: עוד מישהו לגבי המצגת?

רחל עזריה: בבקשה.

<מוטי ימין: מוטי ימין, רשות ניירות ערך.

<מוטי ימין: מילה אחת לגבי האפשרות של הפלטפורמה להשתתף גם בכובע של העמדת אשראי בתוך המשק.

<מוטי ימין: אני רוצה לתת דוגמה מתוך תקנות שקידמנו במקביל לתקנות האלה בעולם של ה-Crowd Funding.

<מוטי ימין: נכנסנו בוועדת הכספים עם נוסח של תקנות שאסרו, מחשש לניגודי עניינים, על הפלטפורמה להשתתף בעצמה בהעמדת המימון, ולאחר דיאלוג שקיימנו גם מול השוק וגם בדיונים שנעשו בוועדת הכספים, מבחינתנו כרשות ניירות ערך, נחה דעתנו שעצם ההשתתפות של רכז ההצעה, של הפלטפורמה, גם בהעמדת המימון, לא בהכרח פוגעת באינטרס למנוע את ניגודי העניינים.

<מוטי ימין: בנוסח המעודכן האחרון שיוצא תחת ידה של ועדת הכספים אכן מופיעה אפשרות כזאת, ונדמה לנו שאין מניעה למנוע גם - - -

<קריאות: - - -

<קריאה: זה לא רישיון נוסף.

<קריאה: זה מגביר את האמון.

רחל עזריה: בבקשה.

<גבי ויסמן: שלום.

<גבי ויסמן: שמי גבי ויסמן, אני מאלטשולר שחם נאמנויות.

<גבי ויסמן: אנחנו נאמן, שנכון להיום נותן - - -

רחל עזריה: אתה לנושא הבא.

<גבי ויסמן: התייחסות למצגת או לחכות?

רחל עזריה: לא, יש לנו כמה שאלות לשאול אותך.

רחל עזריה: אגף תקציבים, רצית להתייחס?

<כפיר בטט: כפיר בטט, אגף תקציבים, משרד האוצר.

<כפיר בטט: קודם כול לגבי הסוגיה של שיתוף הפלטפורמה בהכנסת הון עצמי, אנחנו חוזרים ואומרים ויואב אמר את זה לפני כן.

<כפיר בטט: אנחנו לא מונעים באופן גורף את העניין הזה.

<כפיר בטט: אנחנו כן חושבים שיש סכנה לניגוד עניינים בסוגיה הזאת, הסכנה יכולה להיפתר במספר דרכים.

<כפיר בטט: אנחנו לא חושבים שהדרכים לפתור אותה, יש מקום להכניס אותן עכשיו בחקיקה.

<כפיר בטט: לכן הכנסנו סמכות למפקחת לקבוע, לאחר שהיא תבחן את הנושא, בדיוק את הכללים הפרטניים בהם כן יתאפשר לפלטפורמה עצמה להכניס כסף שלה פנימה.

<כפיר בטט: אנחנו מבינים את החשיבות, אנחנו מבינים שגם הרבה ממדינות העולם הולכות למקום כזה, אנחנו פשוט חושבים שנכון יותר להשאיר את זה לסמכות המפקחת כדי להיכנס באופן מדוקדק יותר, לבטל את החשש לניגודי עניינים – שכן קיימים, אי-אפשר להתכחש לכך שיש חשש לניגוד עניינים בסוגיה הזאת.

<כפיר בטט: ועל כן, אנחנו נתנו את הסמכות למפקחת והיא תקבע את הכללים האלה לאחר פרסום החוק.

<כפיר בטט: לגבי דבר שהעלתה היועצת המשפטית להגבלת הסכומים.

<כפיר בטט: ראשית, איננו סבורים שזאת סוגיה משפטית לכשעצמה.

<כפיר בטט: זו הייתה סוגיה שנדונה במסגרת הצוות.

<ורד קירו-זילברמן: אז אם זה לא משפטי אני לא יכולה להעיר?

<כפיר בטט: לא, חס וחלילה, פשוט אמרת שאלה סוגיות משפטיות.

<ורד קירו-זילברמן: לא.

<ורד קירו-זילברמן: אמרתי – סוגיות שעלו.

<כפיר בטט: בסדר גמור.

<ורד קירו-זילברמן: ביקשתי מצגת ולא קיבלתי.

<כפיר בטט: לגבי סוגיית הסכומים, אם אתם רוצים להתייחס לזה עכשיו, היה דיון במסגרת צוות בריס על הסוגיה הזאת.

<כפיר בטט: עשינו אנחנו בצוות סקירה משווה ובדקנו איזה מדינות בעולם וכיצד הן מנהלות את כלל הרגולציה על הדבר הזה.

<כפיר בטט: יש מדינות שעושות הגבלת סכומים ויש מדינות שלא.

<כפיר בטט: במודל שלנו אנחנו בחרנו ללכת לכיוון של גילוי, זאת אומרת אנחנו מחייבים את הפלטפורמות לבצע גילוי רחב כלפי המלווים שבוחרים להשקיע בפלטפורמה, ואנחנו לא ראינו מקום להגביל את הסכום באופן פטרנליסטי כלפי אותם משקיעים.

<כפיר בטט: כן הכנסנו, עוד פעם, סמכות למפקחת לקבוע רף מינימלי של פיזור הכספים, זאת אומרת אם אני מחליט להכניס איזשהו סכום, 100,000 שקלים, המפקחת יכולה לקבוע שהסכום הזה חייב להיות מפוזר לפחות ב-100 השקעות שונות, ובכך להקטין את הסיכון משמעותית שאני אאבד את הכספים שלי.

<כפיר בטט: הדבר הזה נהוג גם כן בהרבה מדינות אחרות בעולם.

<כפיר בטט: בעצם, סעיף הפיזור, בגלל שמדובר בהלוואות שאנחנו מדברים כרגע, הלוואות צרכניות, המתאם בין אחד לשני הוא יותר נמוך מאשר בהשקעות אחרות שיכולות להיות ולכן עצם הפיזור, הוא מספק הגנה גבוהה מאוד עבור המלווים.

יוסי יונה: איזה שיקול יכול להיות להגבלה, לתקרה או לסף נמוך?

<כפיר בטט: השיקול שחלק מהמדינות לקחו וגם אז בדרך כלל זה נעשה לא על-ידי חקיקה אלא על-ידי המפקח, זה נועד בצורה פטרנליסטית לבוא להגיד – אתה לא יכול לשים 100,000 שקל בהשקעות, אני מאפשר לך רק עד 10,000 שקל.

<כפיר בטט: כן גם יש מקום לציין שבסופו של דבר זה קצת יכול להיות אבסורד שבמידה שאנחנו באים ואומרים למלווה, אתה לא יכול לשים 100,000 שקלים למרות שיש לו 100,000 שקלים פנויים, את אותם נניח נגיד לו, 10,000 שקלים בלבד שהוא יכול לשים, אנחנו לא מונעים ממנו בשום צורה כמחוקק את ה-90,000 האחרים לשים בלוטו.

<כפיר בטט: זאת אומרת, יש בזה אפילו אבסורד מסוים שאנחנו מונעים מהמלווים לשים את הכסף באותן פלטפורמות, שכמו שאנחנו מפוקחות, יהיה עליהן כללי גילוי ויש סמכויות אחרות של המפקחת שיכולות להנמיך את הסיכון כלפי משקיעים בסכומים שונים.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: אף אחד לא נתן מענה לדידי לחמן מסר?

<דוידה לחמן מסר: הם הסכימו.

רחל עזריה: הסכמתם, בסדר?

רחל עזריה: סליחה.

רחל עזריה: לגבי הנאמנים, בסוף הישיבה הקודמת ביקשתי לזמן את הנאמנים לדיון הזה, היו הרבה מאוד התייחסויות.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: אני מבקשת שתספר על התפקיד שלך.

רחל עזריה: היו לא מעט התייחסויות למורכבות.

רחל עזריה: בבקשה.

<גבי ויסמן: תודה.

<גבי ויסמן: קוראים לי גבי ויסמן ואני מנכ"ל "אלטשולר שחם בנפיטס", אנחנו נותנים שירותי נאמנות במגוון מקומות.

<גבי ויסמן: לעצם העניין, אנחנו מלווים כמעט שנה את הפעילות של BTB ובתקופה האחרונה ממש, מונינו כנאמנים בטריא.

<אריאלה מלכה: ימים אחרונים.

<גבי ויסמן: בימים האחרונים ממש, נכון.

<גבי ויסמן: אני לא יודע בדיוק על מה אתם רוצים שאני אדבר אז אם יש לכם שאלות מנחות אני אשמח.

<גבי ויסמן: כהתייחסות ראשונה.

<גבי ויסמן: א.

<גבי ויסמן: יש את הצעת החוק וזה במילה גם על המצגת שהצגת.

<גבי ויסמן: היום הרי אין את זה בכלל.

<גבי ויסמן: בהצעת החוק אומרים, ינוהל חשבון נאמנות.

<גבי ויסמן: לא מוגדר מיהו הנאמן ומי יכול ומי qualified להיות נאמן, וכו', ואלה דברים שצריך להתייחס אליהם.

<גבי ויסמן: כתוב איפה חשבון הנאמנות יתנהל, שזה צריך להיות בבנק – שוב פעם חוזרים לבנקים – אבל אני חושב שצריך להתייחס מי אמור להיות נאמן, ובעיקר לא כתוב כלום מה הנאמן אמור לעשות ומה החובות שלו.

<גבי ויסמן: ושוב, חיפשנו פה – הבנק היה מוטרד שהוא יהיה "הכיס העמוק" שיתבעו אותו, והוא לא רוצה, כמובן שגם הנאמן לא רוצה – צריך לראות מה החובות.

רחל עזריה: אז מה התפקיד שלך כרגע?

<גבי ויסמן: כרגע התפקיד שלי הוא תפקיד מסחרי שסיכמתי עם הלקוח שלי.

<גבי ויסמן: אין לי תפקיד הרי בחוק, אני חושב שהסיבה העיקרית שכרגע הלקוח, הפלטפורמה, רוצה נאמן, זה כדי להגביר את האמון של הציבור בפלטפורמה, הנה הכספים מנוהלים אצל נאמן.

<גבי ויסמן: אבל מה החבויות שלי מולם, זה מה שאנחנו הגדרנו בינינו.

<גבי ויסמן: אף אחד – בטח לא חברי הכנסת ולא הוועדה – אף אחד לא הכריח אותי וקבע לי מה אני צריך לעשות ומה לא.

רחל עזריה: ומה מערכת היחסים שלך עם הבנק?

<גבי ויסמן: עם הבנק מערכת היחסים שלי, גם היא מוגבלת.

<גבי ויסמן: אני בעל החשבון בבנק באחת מהפלטפורמות, בפלטפורמה השנייה אני אפילו לא בעל החשבון, אני רק מורשה החתימה היחיד בחשבון – שוב, זה מסיבות היסטוריות.

<גבי ויסמן: אני לקוח שלהם כמו כל לקוח אחר.

<גבי ויסמן: אם בישיבה הקודמת זומנתי פה כדי קצת לספר על הקשיים שאנחנו נתקלים בהם, אז כן, יש קשיים.

<גבי ויסמן: המערכת הבנקאית – אני חלילה לא בא לבקר – אבל היא קצת מיושנת לעומת המערכות שאנחנו רגילים לעבוד אתן במגזר הייטק וכו'.

<גבי ויסמן: עובדים איתם בפקסים, זו הדרך היחידה שאנחנו מתקשרים איתם – לא במיילים וגם לא בטלפונים.

<גבי ויסמן: נכון, יש את מספר הטלפון של הסניף, אבל שעות מאוד קצרות וכו', אני באמת חלילה לא רוצה לפגוע פה.

רחל עזריה: לא, לא, הכול בסדר.

רחל עזריה: פשוט ניאלץ להוציא את הפקס מחוץ לחוק.

<גבי ויסמן: אנחנו צריכים להעביר את ההוראות - ויש באמת הרבה מאוד הוראות להעביר, הרבה לווים והפעילות הולכת וצומחת – אנחנו מעבירים פקס.

<גבי ויסמן: אנחנו לא מעבירים את הפקס לסניף, אנחנו מעבירים את הפקס למוקד הפקסים.

<גבי ויסמן: לוקח זמן עד שמישהו מסתכל.

<גבי ויסמן: מוקד פקסים, אני מניח, מקבל פקסים מכל הלקוחות של כל הבנק בכל הארץ, לא מהסניף שלנו.

<גבי ויסמן: הרבה פעמים קורה שלוקח להם זמן לראות את הפקס, והפקס אמור לעבוד – כך הם סיפרו לי – ממוקד הפקסים לסניף, ואם זה סכום גבוה יחסית של 300,000 שקלים, אם אני לא טועה, הסניף אמור לאשר את הפקס כדי להוציא את זה.

<גבי ויסמן: והרבה פעמים בממשק ביניהם – ושוב, בלי בכלל להיכנס לקטע עד כמה הם רוצים לעזור ולא רוצים – לוקח להם זמן לפעמים וקורה שפקודות, לא יודע אם נעלמות אבל מתעכבות וכו'.

<גבי ויסמן: בפועל, קורה לא מעט שפקודה שנתנו לבנק לבצע היום והם מחויבים לבצע אותה אם אני לא טועה עד השעה 14:00 באותו יום, לא מתבצעת.

<גבי ויסמן: ואז אנחנו מתקשרים, לא למוקד פקסים, מתקשרים לסניף.

<גבי ויסמן: הצלחנו בסוף לתפוס אותם, ואז הפקידה צריכה לאתר את הפקס וכו'.

<גבי ויסמן: הרבה מאוד הוראות עוברות אחרי יומיים, לפעמים אפילו שלושה כשאנחנו רודפים אחריהם, וזה נזק גדול.

רחל עזריה: סליחה, שאלה.

רחל עזריה: אם אני רוצה עכשיו לעשות העברה בנקאית, אני עכשיו עושה העברה בנקאית.

<גבי ויסמן: את לקוח של הפלטפורמה?

רחל עזריה: בזמן שאתה מדבר אני חושבת לעצמי – רגע, יש איזה פער בין מה שאתה מספר לבין החוויה שלנו את הבנקים.

<גבי ויסמן: אני כאינדיבידואל, איך שאני מנהל את חשבון הבנק שלי, בוודאי.

<גבי ויסמן: לי כאינדיבידואל ישUser Name ו-Password לחשבון שלי, אני נכנס, לוחץ על כפתור וזה מתבצע מיד.

<גבי ויסמן: פה, הבחור בפלטפורמה ביקש את ההלוואה, בפלטפורמה נדחה, עשה את החיתום והחליטו – כן, עכשיו מגיע לו 200,000 שקלים.

<קריאה: כשאלטשולר שחם מבקשת לבצע פעילות כלשהי, יש בעיה?

<גבי ויסמן: כן, כי אני לא נכנס - - -

<קריאה: אלטשולר שחם.

<קריאה: לא הנאמן.

רחל עזריה: החברה שלך.

<גבי ויסמן: לא.

<גבי ויסמן: גם לא.

<קריאה: - - -

רחל עזריה: סליחה, אדוני.

רחל עזריה: סליחה.

רחל עזריה: אני מבקשת שלא תענה.

רחל עזריה: אתה רוצה להתייחס, תירשם.

רחל עזריה: זה לא מכובד וגם לא מסייע בשום דרך.

רחל עזריה: בבקשה.

<גבי ויסמן: אני מתנצל ורומז שממש לא.

<גבי ויסמן: דווקא הפוך, כי אני שמעתי בין השורות שיש פה טענות כלפי הבנקים שהם לא רוצים, אז אני אומר – ממש לא, בלי לרמוז שמישהו לא רוצה לסייע.

<גבי ויסמן: לזה התכוונתי.

<גבי ויסמן: כשאני מנהל את חשבון הבנק שלי, גם באלטשולר, אנחנו נכנסים ומתקתקים.

<גבי ויסמן: פה אין לי כנאמן את הגישה לחשבון הבנק לתקתק הוראות.

<גבי ויסמן: הם מחייבים אותי לעבוד בצורת פקסים, אני לא יכול ללחוץ על הכפתור ולהגיד, תעבירו לזה ולזה ולזה.

רחל עזריה: יש עוד מישהו שמחייבים אותו לעבוד בצורת פקסים?

<רונית בר-אור: לא, אנחנו לא עובדים בצורת פקסים.

<רונית בר-אור: אנחנו שולחים לנאמן, חתום על-ידינו.

<רונית בר-אור: הנאמן מדפיס, הוא חותם גם הוא, והוא שולח מייל לבנק, הוא מכתב אותנו.

<רונית בר-אור: כלומר, אנחנו רואים בזמן אמת שהוא מוציא את בקשת ההעברה שלנו במייל לבנק, הבנק שולח לנו מייל ביצוע.

רחל עזריה: אז יש הבדל בין הנאמנים?

<דורית סלינגר: בין הבנקים כנראה.

<גבי ויסמן: הנאמן שלכם פה, דרך אגב?

<רונית בר-אור: לא, הוא לא יכול היה להגיע.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: רק אתה הגעת מבין הנאמנים.

<גבי ויסמן: דרך אגב, יש פה גם את טריא, הם יכולים לספר איך זה עבד אצל הנאמן הקודם, אני מדבר על מה שעובד כרגע.

<גבי ויסמן: אנחנו עובדים בשיטה של הפקסים.

<גבי ויסמן: נכון שאפשר לעבוד בשיטות אחרות, זו השיטה שכרגע מתקיימת.

<גבי ויסמן: הקושי העיקרי הוא שאין לנו את הבן אדם בצד השני שאפשר לדבר אתו ולתת מענה מידי.

<גבי ויסמן: וכשאנחנו נתקלים בבעיות, לוקח יומיים עד שהבן אדם מקבל את הכסף.

<גבי ויסמן: ושוב, המערכות פה הן כל כך חדשות וכל כך צעירות, וכל הנושא של האמון פה הוא כל כך קריטי, שמישהו אומר - אני צריך לקבל את הכסף, אני לא מקבל אותו מיד, אני לא בטוח שבפעם הבאה הוא ירצה להשקיע בפלטפורמות האלה.

<גבי ויסמן: מעבר לזה, יש מקומות מסוימים שבהם אנחנו נתקלים בשירות פחות טוב מאשר מקבל צרכן רגיל.

<גבי ויסמן: לדוגמה, מפקידים פה צ'קים.

<גבי ויסמן: הפלטפורמה הזאת, היא עובדת – בניגוד לפלטפורמות אחרות – בשיטה שמפקידים צ'קים, ומפקידים כל יום עשרות צ'קים ולא תמיד הסניף מראה לנו בחשבון הבנק.

<גבי ויסמן: הוא מראה – הפקדתי צ'קים, הנה נכנסו 40,000 שקלים אבל לא תמיד כמו שאני רואה בדיוק של מי הצ'ק.

<גבי ויסמן: לפעמים כן, לפעמים לא.

<גבי ויסמן: בדרך כלל כן.

<גבי ויסמן: לפעמים הסניף לא מפקיד את זה.

<גבי ויסמן: למה?

<גבי ויסמן: לא הספקתי.

<גבי ויסמן: השירות פה הוא לא כמו שאני רגיל לקבל.

<גבי ויסמן: והיו עוד כל מיני מקרים של תקלות כאלה ואחרות שאם תרצו אני יכול לספר.

רחל עזריה: מאיגוד הבנקים ביקשו להתייחס.

<טיבי רבינוביץ: שמי טיבי רבינוביץ, אני מנהל קשרי חוץ באיגוד הבנקים.

<טיבי רבינוביץ: אני רוצה לגלות לכם שלפני כמה ימים גם אני ביקשתי לבצע הוראה בבנק, ולא תאמינו, ביקש ממני הבנק לבצע אותה באמצעות הפקס, כך שלא נראה לי שיש פה איזה אפליה יוצאת דופן כלפי גוף זה או אחר.

<קריאה: לא הייתה כאן טענה על אפליה.

<טיבי רבינוביץ: גם בדיון הקודם נוצר איזשהו סוג של אווירה - - -

רחל עזריה: טיבי, אני חושבת דווקא להיפך.

רחל עזריה: אמר הנאמן שאם הייתה מחשבה שיש איזושהי אפליה, אז להיפך.

רחל עזריה: הוא אומר, בגלל הנהלים זה לפעמים מרגיש כך.

<טיבי רבינוביץ: אז אני אולי אומר עוד משפט אחד.

<טיבי רבינוביץ: גם בדיון הקודם היה סוג של טענות שלכאורה יש לבנקים אינטרסים ובגלל שהגופים האלה הם גופים טריים, יש לבנק איזשהו עניין להקשות עליהם, וכל מי שמהווה תחרות כלשהי לבנקים – לא משנה מיהו – הבנק מטפל בו בכפפות מסוימות.

<טיבי רבינוביץ: אז קודם כול, הבנק פותח חשבון, הבנק פותח חשבון לכל הגופים, כולל גופים - - -

<קריאה: - - -

<טיבי רבינוביץ: אל תפריע לי.

רחל עזריה: זה לא הדיון, טיבי.

רחל עזריה: מה שאנחנו צריכים לעשות זה לחוקק את החוק.

רחל עזריה: בסדר?

<טיבי רבינוביץ: לעניין הזה עוד חצי משפט.

<טיבי רבינוביץ: אז לכן, טענות שלכאורה יש לבנק אינטרס הן טענות לא במקומן כי אין לבנק אינטרס.

<טיבי רבינוביץ: זה דבר אחד.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: מצוין.

<טיבי רבינוביץ: שנית, אני קודם כול מתחבר להערה האחרונה שלך.

רחל עזריה: אמרת חצי משפט.

יוסי יונה: חברה לטובת הציבור.

רחל עזריה: בואו נסיים.

רחל עזריה: יש עוד נושא אחד.

רחל עזריה: בבקשה.

<טיבי רבינוביץ: אני לחלוטין מתחבר למשפט האחרון של דברייך קודם שאתם בסופו של דבר מיניתם אותנו הבנקים, בין אם רצינו ובין אם לא רצינו, להיות מעין שוטר או פקיד קבלה של כספים שנכנסים לבנק, ולא משנה מאיפה.

<טיבי רבינוביץ: לכן, אנחנו מבצעים את ההוראות שאתם המחוקק הוריתם לנו לבצע אותן.

<טיבי רבינוביץ: אנחנו מבצעים אותן הכי טוב שאפשר.

<טיבי רבינוביץ: אז אתם לא יכולים לבוא ולצפות מאתנו היום – בגלל שמדובר בטריא או בבלנדר או ב-eLoan או בכל גוף אחר – לבוא ולהגיד: חבר'ה, לגבי אלה אנחנו רוצים לסייע להם, תעשו טובה, תעצמו עין.

<טיבי רבינוביץ: לא.

<טיבי רבינוביץ: לא נעצום עין.

<טיבי רבינוביץ: תורו לנו ותחוקקו חוק שמאפשר לנו לעבוד בתנאים אחרים – אגב, אנחנו מעדיפים לעבוד בהם ולא בהוראות שחייבתם אותנו לעבוד – אנחנו נעבוד בכל הוראה שתחייבו אותנו לעבוד לפי חוק, אבל לא נעבוד בשום הוראה שתחייב אותנו לעצום עין ולעשות איזה טובה לגופים האלה כי יש לכם עניין לקדם תחרות בבנקים.

<טיבי רבינוביץ: תקדמו תחרות בבנקים, רק תחוקקו חוקים שיאפשרו את זה.

<טיבי רבינוביץ: זה הכול.

<סימה שפיצר: אני רוצה להוסיף פה שתי נקודות.

<סימה שפיצר: אחת, הנושא של הפקסים, המפקחת על הבנקים בכלל מתנגדת לנושא הזה אני חושבת מהיום שהיא נכנסה לתפקיד.

<סימה שפיצר: אנחנו נטפל בזה.

<סימה שפיצר: פעם ראשונה שאנחנו שומעים על הנושא של הפקסים.

רחל עזריה: אוקיי.

<סימה שפיצר: אנחנו לא חושבים שזה תהליך תקין.

<סימה שפיצר: אין שום אבטחת מידע או תהליך יותר מובטח בפקסים מאשר לעומת תהליך אחר.

<סימה שפיצר: דבר נוסף, לעניין החקיקה.

<סימה שפיצר: גם אם כנסת ישראל תחוקק חקיקה שאין שום חובות על הגופים הבנקאיים שבהם נדרשים להפקיד את הכספים, עדיין לגבי הדינים הבין-לאומיים אי-אפשר לפטור את הבנקים, בכל זאת עדיין תהיה איזושהי חובה, צריך להתייחס לזה.

<גבי ויסמן: אני רוצה לחדד את מה שאמרת.

<גבי ויסמן: לא ביקשנו הקלה לעומת גופים אחרים.

<גבי ויסמן: כלומר, אנחנו עובדים כל כך הרבה עם הבנקים בפעילויות אחרות ולא היה פה מקרה שהם ביקשו לבדוק מהות של הפקדה מסוימת, אם זה הגיע מאיי כך וכך והלבנת הון וכו', אנחנו לא שם.

<גבי ויסמן: אנחנו מדברים על דברים טריוויאליים לחלוטין.

רחל עזריה: מאוד טכני.

רחל עזריה: כן, אני חושבת שזה היה ברור.

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה להעיר שהשאלות שעולות מהצעת החוק לעניין הנאמנות, ככל שאני הבנתי מכוונת רשות שוק ההון, שהנאמן למעשה יהיה הפלטפורמה ולא נאמן חיצוני.

<ורד קירו-זילברמן: זאת אומרת שהנאמנות, חובות הנאמנות, חוק הנאמנות, הכול יהיה על הפלטפורמה.

<ורד קירו-זילברמן: זה מה שאני הבנתי, זה מה שאתם אמרתם לי.

<ברוך לוברט: אם אני יכול להתייחס.

רחל עזריה: כן, וגם אני מבקשת שתתייחסו מה בעצם מצופה מבחינת

רחל עזריה: כם מהנאמן.

<ברוך לוברט: מה שרציתי להתייחס בהקשר של הנאמנות – בהחלט, לנו יש שתי קביעות, למעשה שלוש קביעות בחקיקה.

<ברוך לוברט: אחת זה באמת החובה של הפלטפורמה לפעול לטובת המלווים באמונה ובשקידה, שמכניסה אותם, בהחלט גם מבחינתנו, לעולם הנאמנות; גם באמת החובה לפעול בנאמנות לעניין הכספים שמופקדים בחשבון הנאמנות, ומבחינתנו בהקשר הזה ברגע שהמחוקק קובע שהם חייבים לנהל את הכספים בחשבון נאמנות אז למעשה ההוראה הזאת שואבת את כל ההוראות של חוק הנאמנות בהקשר הזה.

<ברוך לוברט: אנחנו עושים עוד בחינה גם עם משרד המשפטים בעקבות הערות של הייעוץ המשפטי של הוועדה האם יש צורך באיזושהי הבהרה נוספת בחקיקה.

<ברוך לוברט: והוראה שלישית זה שאנחנו קובעים בתוך החקיקה שאנחנו מסמיכים את המפקחת לקבוע הוראות לעניין ניהול של חשבון הנאמנות, שזה כמובן גם לרבות אותן פעולות שיהיה חייב בהן הנאמן.

<ברוך לוברט: כמובן, יש את המערכת ההסכמית כמו שאתה הזכרת – יכול להיות שתהיה - בין הנאמן לבין הפלטפורמה, אבל עדיין כמובן שגם ההוראות האלה יהיו מפוקחות ובהחלט מבחינתנו יהיה say ויהיו אמירות של המפקח או של המפקחת, לראות שבאמת הכספים האלה מנוהלים באמונה ובשקידה לטובת הלקוחות.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בבקשה.

<גבי ויסמן: שאלה.

<גבי ויסמן: אני כנאמן, אומרת לי הפלטפורמה: עכשיו תיקח 100,000 שקלים ותעביר למשה.

<גבי ויסמן: אני שואל אותם למה דווקא למשה, הוא אומר כי משה הלווה את הכסף ועם הריבית זה מה שמגיע לו.

<גבי ויסמן: אתם מצפים ממני כנאמן שאני אבדוק שבאמת זה מגיע לו או שפשוט אני אהיה רובוט ואני אשלח לו? זה מה שאני רוצה שתתייחסו, זאת אומרת מה אתם מצפים ממני, האם סתם להיות טכנאי לחלוטין – ואם כן, לכאורה באמת חשבון הנאמנות יכול להיות של הפלטפורמה עצמה ולא צריך נאמן בכלל, אבל אם אתם רוצים מהנאמן שיהיה נאמן, אז אתם צריכים להטיל עלי חובות ואז אני חושב שבוודאות זה לא יכול להיות הפלטפורמה, זה צריך להיות מישהו מבחוץ, שיהיה נאמן כלפי הציבור - אל תדאגו, מישהו בודק שבאמת הכסף זורם למקומות הנכונים ולא באופן אינטרסנטי הפלטפורמה תחליט למי לתת.

<ורד קירו-זילברמן: זה לא כתוב בחוק.

<גבי ויסמן: נכון, לזה התייחסתי.

<ורד קירו-זילברמן: גם אנחנו התייחסנו לזה.

<ורד קירו-זילברמן: צריך להבהיר את זה.

רחל עזריה: בבקשה.

<דורית סלינגר: רק שאלה.

<דורית סלינגר: אתה התחלת ואמרת – כתבתם חשבון בנק, כתבנו גם בנק הדואר.

<דורית סלינגר: איזה הצעה אחרת?

<דורית סלינגר: חיפשנו, דרך אגב, אלטרנטיבה לחשבונות בבנקים.

<גבי ויסמן: לא, החשבון ברור שיהיה בבנק.

<גבי ויסמן: כל החשבונות שאני מנהל היום הם בבנק, אין לי מקום אחר לשים את זה, ברור.

<גבי ויסמן: אני אומר, התייחסתם לחשבון בנק ולא לנאמן.

<גבי ויסמן: צריך לקחת בחשבון נאמנות, לזה התכוונתי.

רחל עזריה: בבקשה, היועצת המשפטית.

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה רק לחדד, וזאת שאלה שלי שמופנית למשרד המשפטים ועלתה גם בדיונים הפנימיים שלנו כי אני מאוד מתחברת פה לשאלות ולצורך להבין מיהו אותו נאמן, מה החובות שחלות עליו, האם זה צריך להיות פרסונה חיצונית או באמת הפלטפורמה, ולקחת בחשבון את ניגודי העניינים כי אותה פלטפורמה יכולה לנהל גם אשראי, גם לתת אשראי.

<ורד קירו-זילברמן: מעבר לזה, רציתי לשאול את משרד המשפטים של מי הכסף בחשבון הנאמנות.

<ורד קירו-זילברמן: אני אשמח לקבל חוות דעת מקצועית ממשרד המשפטים כי זה מתחבר לחלוטין לשאלה של חובות הנאמן, של מי הכספים בנאמנות.

<ורד קירו-זילברמן: של הנאמן?

<ורד קירו-זילברמן: של הלווים?

<ורד קירו-זילברמן: של מי?

<ורד קירו-זילברמן: אז זאת שאלה שאנחנו נבקש לגביה חוות דעת מנומקת ומסודרת.

<ורד קירו-זילברמן: אם את יכולה להגיד כמה מלים עכשיו, אני אשמח.

<צליל סלומון: צליל סלומון, משרד המשפטים.

<צליל סלומון: אנחנו באמת קיבלנו את ההערות של הייעוץ המשפטי אתמול והבטחנו התייחסות מסודרת.

<צליל סלומון: אנחנו עוד בשלב בחינה של הדברים אז אני אעדיף להתייחס בהרחבה או בישיבה הבאה או לפני זה בהערות לייעוץ המשפטי.

<צליל סלומון: אני כן אגיד שחוק הנאמנות הוא חוק שמסדיר את הדברים בצורה רחבה יחסית, בעצם מאפשר מסגרת רחבה יחסית לקביעה של הדברים האלה.

<צליל סלומון: אנחנו ניתן את הדעת אם יש צורך לקבוע הסדרים ספציפיים בחוק הזה ואנחנו הבטחנו תשובה מסודרת לייעוץ המשפטי.

<ורד קירו-זילברמן: בסדר גמור, תודה רבה.

רחל עזריה: בעצם את אומרת שאת מבטיחה התייחסות מסודרת בהמשך.

<צליל סלמון: כן.

רחל עזריה: לאחר הדיון הקודם אני ביקשתי ממשרד האוצר שתכינו לחקיקה מענה לעניין החשבון.

רחל עזריה: אני מבקשת שתציגו את עיקרי הדברים כעת.

רחל עזריה: אני מאוד מקווה שאנחנו נגיע להסכמות אבל שיהיו הדברים מוכנים להמשך.

רחל עזריה: בבקשה.

<כפיר בטט: גם אנחנו מקווים, בסופו של דבר אנחנו רוצים שהדבר ייפתר.

<כפיר בטט: אנחנו מבינים שיש פה קושי, אנחנו רוצים שהוא ייפתר איך שזה לא ייפתר.

<כפיר בטט: הוועדה הנחתה את הצדדים לגבש הסכמה, אנחנו מקווים שבאמת זה יגיע להסכם.

<כפיר בטט: בהתאם לבקשת הוועדה אני יכול לדבר קצת על עקרונות כלליים, עדיין לא נוסח.

<כפיר בטט: בגדול, המטרה שאנחנו ניסינו להביא וגם דנו בזה קצת בדיוני הצוות עוד לפני שהגשנו את החקיקה, בסופו של דבר שלא יהיה מצב שבו בנק מסרב סירוב בלתי סביר לפתוח חשבון, זאת אומרת שיהיו כללים – בנק יצטרך לפתוח חשבון אלא אם כן יש לו סיבה שהמפקחת על שוק ההון והמפקחת על הבנקים סבורות שהיא סיבה סבירה.

<כפיר בטט: עניין ההוראות, ברגע שנפתח חשבון – הם הציגו הרבה פעמים את עניין ההוראות.

<כפיר בטט: אחד מהדברים שהכי הטריד אותנו זה כאשר משקיע השקיע כספים בפלטפורמה, אם לוקח לזה זמן – אפילו שלושה-ארבעה ימים עד שהוא רואה את הכסף מופיע בחשבון של הפלטפורמה, זה כבר מעורר אצלו, כמו שחבר הכנסת יונה אמר, ספקות לגבי האמינות של הפלטפורמה וזה דבר שלדעתנו עשוי לפגוע בכל העסק ולכן יש לכך חשיבות מאוד מאוד גדולה.

<כפיר בטט: ולכן, העניין של ביצוע ההוראות, לדעתנו מעבר רק לעניין של סירוב סביר או לא סביר, חייב להיות תחום באיזשהו פרק זמן די קצוב – אני לא רוצה להגיד עכשיו מספרים אבל משהו די מהיר כדי שהצרכנים, המשקיעים בפלטפורמה לא יאבדו את האמון בפלטפורמה.

<כפיר בטט: אנחנו כן חושבים שבאמת יש סוגיה שעלתה פה לגבי האחריות האזרחית.

<כפיר בטט: אני מבין שגם משרד המשפטים צריך לתת את התשובה שלו בעניין.

<כפיר בטט: אנחנו כן סבורים שבאמת, במידה שאנחנו עושים דבר כזה אז כן נכון גם להפחית מהאחריות של הבנקים.

<כפיר בטט: שלא יהיה מצב שבמידה והפלטפורמה קורסת, דבר כזה או אחר קורה, יבואו בטענות כלפי הבנקים לעניין הזה, זאת אומרת אנחנו כן חושבים שצריך לבוא ולהגן גם עליהם.

<כפיר בטט: אלה פחות או יותר הדברים הכלליים.

<כפיר בטט: נוסח יותר מפורט יהיה ככל שהוועדה תבקש, בהתאם להתקדמות במזכר ההבנות בין הממונה על הפיקוח על הבנקים והממונה על שוק ההון.

<סימה שפיצר: אם יורשה לי להתייחס.

רחל עזריה: כן, בהחלט.

<סימה שפיצר: אני פשוט מופתעת מכיוון שישנם עוד אמצעים שפשוט לא מוזכרים כאן וחלק מהפלטפורמות משתמשות, ככה שמאוד מוזר לי הסיטואציה.

<סימה שפיצר: ישנה מערכת מס"ב שהפלטפורמות יכולות לקחת ולהשתמש.

<סימה שפיצר: זה פשוט כמו שאנחנו מעבירים פקודה באמצעות המכשיר הנייד, מקבלים מסוף ואפשר להעביר פעולות.

רחל עזריה: את מגיבה למה?

<סימה שפיצר: אני מגיבה לעניין חוסר הסבירות של תקופת הזמן של כספים שמועברים בין החשבונות.

<סימה שפיצר: ברור שאם מעבירים הוראות בפקס והפקס מגיע למוקד כי באמת זה אמצעי די ארכאי ושאנחנו לא היינו רוצים לעודד אותו, אז הפקודות לא יעברו בזמן, אבל אם משתמשים במסוף של מס"ב - - -

<קריאה: העיכובים הם גם כשעובדים עם מס"ב.

<קריאה: טריא לדוגמה עובדים רק במס"ב ועדיין יש עיכובים, פקודות לא מתבצעות.

<סימה שפיצר: במס"ב ישנם עיכובים מסוימים, אבל הם לא - - -

רחל עזריה: בבקשה, תסיימי ואז תגיב.

רחל עזריה: בבקשה.

<סימה שפיצר: קודם כול, אני רוצה לציין שישנה מערכת מתקדמת שאפשר להשתמש בה.

<סימה שפיצר: המערכת הזאת נתונה למערכת כללים שבאמת תוך שלושה ימים יכולים להיות במקרים מסוימים שלא נתנו את כל הפרטים ושחסרים מידעים או שישנן בעיות נוספות שכרגע אני לא רוצה להתייחס אליהן אבל הן רחבות, בדרך כלל הפעולה צריכה לעבור בהקדם ובאפשרות המידית.

<סימה שפיצר: אנחנו היינו מציעים למערכות להתקדם לפתרון הזה.

<סימה שפיצר: בנוסף לזה, ואנחנו כמובן רוצים לקדם את ה-MOU, לגבי כל תהליך אחר שנדרשת בו איזושהי התערבות של הפיקוח, אנחנו חושבים שברגע שתהיה הידברות מול הפיקוח על הבנקים דברים ייפתרו הרבה יותר מהר.

<סימה שפיצר: אנחנו מעוניינים לעזור.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: מצוין.

<כפיר בטט: אנחנו גם מקווים שתהיה הסכמה.

רחל עזריה: הנחת העבודה היא שאנחנו מגיעים להסכמה.

רחל עזריה: פשוט עבר שבוע ואנחנו צריכים להתקדם, ובינתיים אנחנו לא רואים התקדמות אז אנחנו עובדים על שני הנתיבים, כשהנתיב המועדף הוא להגיע להסכמה.

<סימה שפיצר: נכון.

רחל עזריה: אבל צריך לדאוג שאנחנו אכן נגיע להסכמה.

רחל עזריה: בבקשה.

<שירלי אבנר: שירלי אבנר, המחלקה המשפטית בבנק ישראל.

<שירלי אבנר: אנחנו רק מבקשים שככל שינוסח דבר מה על-ידי משרד האוצר, שידברו אתנו לפני הדיון ולא יפתיעו אותנו במהלך הדיון.

<דורית סלינגר: כמו שאנחנו - - -

<קריאות: - - -

רחל עזריה: עזבו.

רחל עזריה: אני מבקשת.

<אייל אלחיאני: אייל אלחיאני, טריא.

<אייל אלחיאני: נראה לי שעברנו לעניינים טכניים, לעניין ההעברות ועניין הבנק.

<אייל אלחיאני: מה שכפיר העלה והעלינו גם בפעם הקודמת זה לא עניין טכני – כן מס"ב, לא מס"ב.

<אייל אלחיאני: אם בן אדם מעביר מחר, משקיע רוצה להלוות באמצעות המערכת 100,000 שקלים או מיליון שקלים, לטובת העניין, והכסף – הוא מעביר אותו בחשבון האינטרנטי הפרטי שלו יפה בלחיצת כפתור, אבל הבנק מעכב את הקליטה שלו בחשבון הנאמנות, מאלף סיבות, זה לא קשור האם העברנו את הפקודה בפקס או אחרת.

<אייל אלחיאני: יש כאן עניין שמייצר בעיה, לא בגלל הממשק הטכני אלא בגלל עניין עקרוני שהבנק חוסם את האפשרות להכיר בפעולה הזאת.

רחל עזריה: אייל, אני לא רוצה לפתוח, אחרת נפתח שוב את הדיון הזה.

<אייל אלחיאני: אלה דברים מהותיים, לא טכניים.

רחל עזריה: אנחנו מבינים שיש בעיות, לכן אנחנו מחוקקים את החוק.

רחל עזריה: אנחנו לא צריכים לחזור לזה.

רחל עזריה: היה לנו חשוב לשמוע את הזווית של הנאמן, ותודה רבה על הדברים.

רחל עזריה: בבקשה, רק אם זה לא מה שכבר דנו.

<שלומי תורג'מן: לנושא הנאמנות, הייתי רק רוצה להבהיר.

<שלומי תורג'מן: השאלה של מי הכספים בחשבון הנאמנות, התשובה לה היא פשוטה.

<שלומי תורג'מן: אנחנו מצרפים כל מלווה כנהנה בחשבון הנאמנות וכל מלווה, הוא יודע כמה כסף הוא העביר, הוא רואה ממש את הכסף שלו ואת ההלוואות ואם הוא יתקשר לבנק – והם עושים את זה לא פעם – הוא מקבל תשובה מהבנק שהוא רשום בחשבון.

<שלומי תורג'מן: נכון שיש שם פול אבל זה בהחלט מחולק, כלומר הכספים הם לא קשורים לפלטפורמה, הם תמיד של המלווים והם בסוף יעברו אליהם אם חלילה הפלטפורמה נעלמת.

<ורד קירו-זילברמן: שאלה משפטית.

<ורד קירו-זילברמן: אני אשמח - - -

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: כמה דברים.

רחל עזריה: פתחנו עם הנושא של ההנחיות.

רחל עזריה: אני מבקשת מבנק ישראל – זאת טיוטה, אני מבקשת שתתעלמו ממנה, תעבדו יחד על ה-MOU כדי להגיע להסכמות עם הממונה על שוק ההון.

רחל עזריה: אני מבקשת שזה יהיה בתוך שבוע.

רחל עזריה: אני מבינה שתהיה פגישה אבל אנחנו צריכים להגיע כבר עם ה-MOU.

רחל עזריה: אני מבקשת ממשרד האוצר להתחיל לעבוד על נוסח כדי להכניס את כל הנושא הזה לחקיקה ואני מאוד מקווה שבתוך שבוע אנחנו נוכל להתקדם בתהליך.

<שירלי אבנר: אנחנו כן מבקשים אבל שזה יהיה ביחד אתנו.

רחל עזריה: בהחלט.

רחל עזריה: זה מה שאמרתי.

רחל עזריה: תעשו פגישה.

<שירלי אבנר: לא רק ה-MOU.

<שירלי אבנר: את מנחה עכשיו את משרד האוצר לעשות את מה שעשו בתהליך טרום, שזה לנסח סעיפים שלא בתיאום עם בנק ישראל.

<שירלי אבנר: חשוב מאוד שאנחנו - - -

רחל עזריה: אבל זה קצת מפתיע אותי.

רחל עזריה: שירלי, אני חייבת לומר שהתגובה שלך קצת מפתיעה אותי כי אני חשבתי שהסיכום הוא שאנחנו מגיעים להסכמות של ה-MOU.

<שירלי אבנר: נכון - - -

רחל עזריה: זה חשוב מאוד שזה ייאמר, ולכן אני מציעה, אלא אם כן אתם בעצם אומרים שאתם לא מעוניינים להגיע להסכמות - - -

<שירלי אבנר: אנחנו כן שותפים.

<שירלי אבנר: זה תהליך של שניים, ל-MOU צריך שני צדדים.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: אנחנו נקבע פגישה משותפת אצלי, של הרשות לשוק ההון יחד עם בנק ישראל ואתי, אנחנו נשב ביחד ואנחנו נעבוד לפתור את הפערים שעדיין קיימים בנושא ה-MOU.

רחל עזריה: הדבר השני, שבעצם לא נדון היום והוא יידון בשבוע הבא, זה נושא האפשרות לתת הלוואה לעסקים.

רחל עזריה: יהיה שמואל האוזר, יושב-ראש הרשות לניירות ערך, הוא כרגע לא בארץ, הוא ביקש שאנחנו נקיים את הדיון הזה בשבוע הבא.

רחל עזריה: בישיבה הבאה אנחנו נתחיל בהקראת הסעיפים לאחר דיון קצר.

רחל עזריה: אני חושבת ששמענו כבר, הרבה מהנושאים שצריכים לצוף כבר צפו ואנחנו נתחיל בהקראת הסעיפים.

רחל עזריה: שלושת הנושאים שהם עדיין בדיונים זה הנושא של ההתניה, של הסמכויות, ההיבטים השונים למניעת הלבנת הון, כמו הנושאים האחרים שהעליתי.

רחל עזריה: הישיבה הבאה תהיה בשבוע הבא ביום שני.

רחל עזריה: תודה רבה, הישיבה נעולה.