הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 113, 2017-05-08 12:15

רחל עזריה: צהרים טובים.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את ישיבת הוועדה.

רחל עזריה: על סדר היום דיון בהצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי).

רחל עזריה: אני מתנצלת על האיחור, הייתי בדיון חשוב בוועדת כספים והיה חשוב לי להתבטא.

רחל עזריה: אני רוצה לברך את כל הבאים ולשתף אתכם בשמחה שורה עלינו חברי הכנסת שחוזרים למושב, לעבודה האמיתית שלנו כחברי כנסת, לשמה נבחרנו.

רחל עזריה: אני חושבת שהחוק הזה הוא חוק קלאסי, איך אנחנו מסייעים לציבור ואני מזכירה את הצורך לסייע לציבור הצעיר יותר שפספס את האירוע הגדול של הריבית שהיה עד שנת 2008 וצריך לייצר מהלך של צבירת הון.

רחל עזריה: אני חושבת גם שהחוק הזה חשוב כי הוא מאפשר לאנשים אשראי נוסף.

רחל עזריה: נתחיל בדיון, ברוך בבקשה.

<ברוך לוברט: אנחנו נחלק את ההצגה לשני חלקים.

<ברוך לוברט: החלק הראשון יהיה הצגה קצרה והתייחסות לפי הנושאים ששלחתם אלינו, התחזיות של הרגולציה והתנאים לרישוי.

<ברוך לוברט: בחלק השני נציג נתונים, בעיקר בעקבות הערות של חבר הכנסת פריג', יציג בוריס מרשות שוק ההון נתונים והתייחסויות.

<אריאלה מלכה: המצגת פותחת בתשובות לשאלות שהועלו פה.

<ברוך לוברט: המצגת תסתיים בתשובות של חבר הכנסת פריג', לא תפתח בהם.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על הפלטפורמות של ה-P2P השקעות והלוואות להמונים.

<ברוך לוברט: מבחינת תכליות שלנו, דברנו במקטעים הקודמים, אנחנו שומרים על אותם תכליות, מדברים קודם כל על הגנת הצרכן.

<ברוך לוברט: כשאנחנו מדברים על הגנת הצרכן אנחנו מדברים על לקוחות ובשונה מהמקטעים הקודמים, אנחנו מדברים על לקוחות שנמצאים בשני הצדדים של הפלטפורמה, לא רק הלווים אלא גם המלווים.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על תכלית של תחרות.

<ברוך לוברט: יציבות של משקי הבית וגם של המערכת הפיננסית וכמובן גם מניעת הלבנת הון.

<ברוך לוברט: לתכליות הללו נתנו ביטוי בסעיף 3 לחוק הקיים, שכיוון שאנחנו עוסקים בהוספה של פרק לחוק קיים, אז כמובן שגם השיקולים שכתובים היום בחוק יחולו גם על הפרק הזה של הפלטפורמות.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על אלמנטים של יציבות, בעיקר קידום העניינים של הלקוחות, זאת אומרת הגנת הצרכן, תחרות, חדשנות.

<ברוך לוברט: בסוף יש גם קידום מטרות חברתיות ועזרה הדדית במיוחד בהקשר של אותן פלטפורמות חברתיות שהתייחסנו אליהן באופן ממוקד וספציפי בהסדרה שנתייחס אליה בהמשך.

<ברוך לוברט: לגבי ההסדרה עצמה, כמה מילים של רקע.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מערכת שמתווכת בין מלווים ללווים.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים רק על יחידים.

<ברוך לוברט: מדברת על מערכת שלא נושאת בסיכון של אשראי ובכל מקרה מתעסקת בעיקר בחיתום והליכי גבייה של באותם הליכים.

<ברוך לוברט: אנחנו מסדירים שני סוגים של רישיון כמו שעשינו במקטעים הקודמים.

<ברוך לוברט: נתייחס לרישיון הבסיסי וגם לרישיון המורחב, בהתאם להיקפי צבר האשראי שיש בכל פלטפורמה.

<ברוך לוברט: אני חוזר שוב להתייחסות ספציפית למערכת חברתית לתיווך באשראי.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על הלוואות חברתיות שאין בהם ריבית ועל מגבלה של 100,000 שקלים ללווה בשנה, מגבלה על היקף של ההלוואה.

<ברוך לוברט: לגבי תנאים לרישוי, יש שני חלקים: רישיון בסיסי ורישיון מורחב.

<ברוך לוברט: ברישיון מורחב אנחנו מדברים על צבר אשראי של מעל 25 מיליון שקלים.

<ברוך לוברט: כשמדברים על צבר אשראי לבד מחובות הלווים והמלווים במערכת, אנחנו מדברים גם על כספי המלווים שנמצאים כבר אצל בעל הרישיון גם אם הם טרם הוקצו להלוואות.

<ברוך לוברט: רישיון בסיסי יכול לקבל גם יחיד, בניגוד לרישיון מורחב שבו מדובר רק על תאגיד.

<ברוך לוברט: מדברים על הון מזערי של 100,000 שקלים, מדברים על סיכון תפעולי.

<ברוך לוברט: אני אומר שוב, אין לנו במערכות האלה סיכון של אשראי ובהחלט יש פה אמירה שאנחנו רוצים לקדם את ההתפתחות של אותן פלטפורמות, לאפשר להן במיוחד בתחילת הדרך שלהם.

<ברוך לוברט: דרישות נוספות שהיו לנו גם במקטעים הקודמים לגבי רישוי, בין אם זה רישוי בסיסי ובין אם זה רישוי מורחב וכמובן גם נושא של היעדר הרשאות, גם בחינה של יושר ויושרה.

<ברוך לוברט: מאוד חשוב, אנחנו מדברים על כספי הלוואות וכספי החזר אשראי שנוהלו בחשבון נאמנות.

<ברוך לוברט: יש גם אמירה מפורשת שמתווך אשראי ככלל לפחות לא יעסוק במתן אשראי בגלל היבטים של ניגוד עניינים, אלא באישור של המפקח.

<בוריס פבלוב: בדיון הקודם נתבקשנו להציג מספר נתונים.

<בוריס פבלוב: נתבקשנו לנתח מידע על תיקי אשראי בבריטניה ובארצות הברית, על הלוואות שנקנו באמצעות פלטפורמות במימון המונים.

<בוריס פבלוב: נספק נתונים לגבי היקף הרשאות הצרכנים בחלוקה למה שהבנקים נותנים ולמה שניתן בגופים החוץ בנקאיים וגם לענות על כמה כסף במערכת הבנקאית נמצא בפיגור באותן הלוואות צרכניות.

<בוריס פבלוב: לגבי הנתונים, בגלל שזו תעשייה צעירה, אין עדיין רגולטורים בגופים הממשלתיים שמפרסמים מידע אחיד בכל המערכת אז ניסינו להיצמד לנתונים הכי מהימנים שאנחנו מכירים.

<בוריס פבלוב: בבריטניה הסתכלנו על נתונים שגם הרגולטור מסתמך עליהם, אלה נתונים של איגוד פלטפורמות פיתוחי, מאגדים שמונה פלטפורמות שלטענתם הם כ-75% מסך שוק הלוואות ההמונים.

<בוריס פבלוב: בניגוד לחוק שנמצא פה על השולחן, הם נותנים הלוואות גם לעסקים ונותנים הלוואות גם ליחידים.

<בוריס פבלוב: סך הכול ברבעון הראשון של 2017, היקף ההלוואות שמומנו אצלם באותן פלטפורמות מסתכם -8.5 מיליארד לירות שטרלינג, כשקצת מעל 5 מיליארד הולך להלוואות לעסקים וכ-3.5 מיליארד הלך ל - - -

עיסאווי פריג': ניקח לדוגמה את אנגליה.

עיסאווי פריג': איך מתבצע התהליך של מתן הלוואות לעסקים?

<בוריס פבלוב: הרעיון של הלוואות המונים נעשה באותה צורה.

<בוריס פבלוב: יש אתר, שזו אותה פלטפורמה למימון המונים, שמרכז את פניות המלווים והלווים.

<בוריס פבלוב: עושה חיתום ללווים, מציגה את הסיכויים והסיכונים למלווים ומשדכת ביניהם.

עיסאווי פריג': זה אותו מודל שקיים שם?

<בוריס פבלוב: באופן כללי מאוד כן.

<בוריס פבלוב: יש מגוון של פלטפורמות, חלק נותנות גם שירותים אחרים, חלק פחות, אבל המודל הוא המודל הקיים.

<בוריס פבלוב: שוב, אצלנו, בחוק אנחנו מסדירים רק את ההלוואות ליחידים.

רחל עזריה: גם לגבי עסקים זה אותו מודל?

<בוריס פבלוב: כן.

חיים ילין: אתה מדבר על גיוס המונים.

חיים ילין: גיוס המונים זה משהו אחר לחלוטין.

חיים ילין: לגיוס המונים יש מטרה מסוימת, מה שאנחנו מכירים זה אג'נדה חברתית.

חיים ילין: פה אתה מדבר על P2P.

חיים ילין: P2P זה בן אדם אחד שנותן לבן אדם אחר, על-ידי זה שמוקמת פלטפורמה מאוד פשוטה, מקים אותה בן אדם מאוד אמין, שמעולם לא הלך לכלא, גם לא הלבין כספים ולא עבר על שום עבירות הון במדינת ישראל.

חיים ילין: הוא מקים פלטפורמה, לוקח 100,000 שקל מבן אדם שהאלטרנטיבה שלו היא אפס ריבית בבנק ונותן לבן אדם אחר שזקוק ל-100,000 שקל והבנקים לא רוצים לתת לו את ההלוואה מכיוון שיש לו רמת סיכון מאוד גבוהה.

חיים ילין: הוא מחבר את זה, לוקח את העמלה שלו וזו הפלטפורמה שאנחנו מדברים עליה, בכלל לא מה שקורה באנגליה.

<כפיר בטט: אותו מודל שקיים באנגליה זה המודל שפה.

חיים ילין: זה חלק ממה שקורה שם.

<כפיר בטט: זה לא מימון המוני באופן כללי זה P2P באנגליה - - -

חיים ילין: אבל זה גם עסקים, אנחנו לא מדברים בחקיקה - - -

<כפיר בטט: נכון.

<כפיר בטט: הפרידו שם בין יחידים לעסקים, אבל הצגת את הדברים נכון למעט העובדה שזה לא אני נותן למישהו אחר את ה-100,000 באופן אישי, בדרך-כלל, וזה גם מה שחלק מהפלטפורמות יגידו פה, זה נעשה ברמת פיזור הרבה יותר גבוהה.

<כפיר בטט: הרבה אנשים מכניסים כסף לפלטפורמה, משקיעים בה הרבה מאוד, לווים שונים ולכן גם רמת הסיכון יורדת.

עיסאווי פריג': אתם הבאתם את המודל כדוגמה ולא הבאתם את זה לשווא.

<בוריס פבלוב: אלה הנתונים שהתבקשנו לספק.

עיסאווי פריג': ואנחנו רוצים להעתיק את זה אלינו באותה רמה?

<כפיר בטט: אני רוצה לחדד משהו.

<כפיר בטט: זה לא שאנחנו כממשלה באים להעתיק עכשיו משהו.

<כפיר בטט: העולם העסקי התקדם יותר מהר מאתנו.

<כפיר בטט: יש פלטפורמות קיימות בישראל שעושות דבר מאוד דומה למה שעושות הפלטפורמות האלה באנגליה.

<כפיר בטט: זאת אומרת שה-P2P זו ההגדרה לאותו מודל עסקי שציינתם פה.

<כפיר בטט: מה שאנחנו באים לעשות עכשיו זה להסדיר את השוק הזה, כמו שאגב הסדירו אותו באנגליה, להסדיר אותו בישראל.

חיים ילין: מה ההבדל בין הרישיון הבסיסי למורחב?

חיים ילין: כשדברנו על רישיונות מורחבים ובסיסיים דברנו על הון עצמי.

חיים ילין: זאת אומרת הבנק, או האשראי מביאים הון עצמי.

חיים ילין: פה אין הון עצמי.

חיים ילין: או שאתה דורש ממי שמקים את הפלטפורמה להביא הון עצמי?

עיסאווי פריג': הון עצמי זה כיסוי תחזוקה תפעולית, לא?

<ברוך לוברט: קודם כל ההבחנה בין רישיון בסיסי למורחב היא הבחנה שהרעיון שלה בהקשר גם של הגנה על הלקוחות.

<ברוך לוברט: ככל שהגוף יותר גדול צריך לתת מנגנונים של הגנה יותר טובים ללקוחות.

<ברוך לוברט: המנגנונים הם לא בהכרח רק הון עצמי.

<ברוך לוברט: הון עצמי, כמו שאתה רואה, אין הבדל בין רישיון בסיסי לרישיון מורחב, למרות שיש עדיין סמכות למפקח להורות על דרישות נוספות.

<ברוך לוברט: מעבר להון העצמי, יש לדוגמה דרישות של תאגיד.

<ברוך לוברט: ברגע שצבר האשראי שלך גבוה מסף מסוים ויש פה סוג של סיכון יותר גדול לציבור, אני מחייב את הפלטפורמה, שאסור שיהיה בן אדם שיפעיל אותה, כבן אדם, אלא שיהיה תאגיד וכשיש תאגיד יש ממשל תאגידים ויש כללים של ממשל תאגידים ויש הוראות שקבענו כמות של חברים בדירקטוריון, רואה חשבון מבקר.

<ברוך לוברט: יש כל מיני כללים שהם לא בהכרח רק ההון המזערי הנדרש כדי להגן על הציבור יותר כאשר מדברים על גוף יותר גדול שיש בו יותר סיכונים.

<ברוך לוברט: שוב אני אומר, הסיכונים שאנחנו מדברים עליהם הם לא סיכוני אשראי כי הגוף פה רק מתהווה.

<ברוך לוברט: יותר סיכונים תפעוליים ועדיים יש סיכונים שצריך לתת עליהם את הדעת.

עיסאווי פריג': פוליסת ביטוח לא תכסה את הסיכונים האלו?

<כפיר בטט: יש אפשרות בסעיף של הדרישות הנוספות שהמפקחת יכולה להוציא לגופים כאלו, יש גם חלופות של ביטוח, ביטוח אחריות מקצועית.

<כפיר בטט: 100,000 שקלים זה כי אנחנו רוצים שיהיה סכום והוא סכום מאוד נמוך, אתם יכולים לבדוק במקטעים האחרים, אנחנו בכלל לא מדברים על משהו שהוא קרוב לזה.

<כפיר בטט: אנחנו מדברים על סכום מאוד נמוך.

<כפיר בטט: גם בהקשר תחרותי, זו אמירה כדי לתת לגופים האלו, בעיקר בהתחלה, לצאת לדרך ולהתקדם, שההון העצמי לא יגביל אותם.

<כפיר בטט: מהצד השני, עדיין לתת את המסגרת כדי שתהיה הגנה על הלקוחות.

רחל עזריה: אחד הדברים שחשובים זה לוודא שאנחנו מייצרים חוק שבסופו של דבר יאפשר לפלטפורמות לפעול.

רחל עזריה: שיהיו כל ההזדמנויות שהפלטפורמות האלה יפעלו.

רחל עזריה: אם נייצר חוק שיקשה או ימנע שימוש בפלטפורמות האלה, בוודאי שלא לכך התכוונו המחוקקים.

<בוריס פבלוב: סך האשראי שקיים באותם פלטפורמות ליחידים בסוף הרבעון הראשון ב-2017 עומד על מיליארד וחצי לירות שטרלינג.

<בוריס פבלוב: יש את הנתונים לפניכם.

<בוריס פבלוב: במהלך 2016 סך כל ההלוואות שניתנו, קצת יותר ממיליארד לירות שטרלינג.

<בוריס פבלוב: בכל אותן פלטפורמות יש משהו כמו 180,000 מלווים, 380,000 לווים יחידים.

<בוריס פבלוב: מחקר אחר שמצאנו מעניין ומספיק מהימן מדבר על אותם תיקי הלוואות של הפלטפורמות באנגליה.

<בוריס פבלוב: מחקר של אוניברסיטת קיימברידג'.

<בוריס פבלוב: אנחנו רואים שההכנסה הממוצעת של המלווים, אנחנו מדברים על כל האוכלוסייה, אין חתך שלא מלווה גם כאלה עם הכנסה שנתית מאוד נמוכה, פחות מ-15,000 לירות שטרלינג.

<בוריס פבלוב: מטרות ההלוואות שניתנו לאותם יחידים בפלטפורמות P2P, כמחצית מהלווים זה לצורך רכישת רכב.

<בוריס פבלוב: עוד רבע מהלווים רצו לשפץ את הבית והרבע האחר נועד בשביל מחזור חובות אחרים.

<בוריס פבלוב: מבחינת העסקים שקיבלו הלוואות באותן פלטפורמות, אנחנו מדברים רק על עסקים קטנים, השורה העליונה הם עסקים שהמחזור שלהם היה 5 מיליון לירות שטרלינג, עסקים מאוד קטנים.

<בוריס פבלוב: עסקים לא לוו בפלטפורמות באנגליה.

<בוריס פבלוב: מבחינת ארצות-הברית יש אפילו פחות נתונים אבל אנחנו יודעים שמשנת 2007 עד שנת 2015 ניתן משהו כמו 36 מיליארד דולר.

<בוריס פבלוב: מבחינת הלוואה ממוצעת לצרכן זה משהו בין 10,000 ל-15,000 דולר תלוי באיזו שנה.

<בוריס פבלוב: לעסקים זה מעט יותר תנודתי אבל גם שם מדברים על הלוואה ממוצעת בין 30,000 ל-40,000 דולר.

עיסאווי פריג': אני רוצה לחדד.

עיסאווי פריג': אמרת, אצלנו נתנו הלוואות בגובה 8.5 מיליארד.

<בוריס פבלוב: לא אצלנו, בבריטניה.

<כפיר בטט: בישראל הפלטפורמות עובדות היום בערך על 300 מיליון שקל ביחד.

עיסאווי פריג': ובארצות הברית 36 מיליארד בשמונה שנים.

עיסאווי פריג': לצרכן בין 10,000 ל-15,000 דולר בממוצע.

עיסאווי פריג': לעסק בין 30,000 ל-40,000 דולר בממוצע.

עיסאווי פריג': יחסית אצלנו אלה סכומים נמוכים.

עיסאווי פריג': אני מבין שאנחנו נותנים יותר הלוואות פר אנשים.

עיסאווי פריג': כשאני רואה בארצות הברית בין 10,000 ל-15,000 דולר הפלטפורמות אצלנו נותנות יותר.

<בוריס פבלוב: אין היום נתון ממוצע של הפלטפורמות בישראל.

<בוריס פבלוב: הנציגים שלהם פה, אפשר לשאול אותם.

<בוריס פבלוב: נתונים נוספים שנתבקשנו לספק לגבי ישראל הם באדיבות בנק ישראל.

<בוריס פבלוב: אנחנו מדברים על כ-158 מיליארד שקל של הלוואות צרכניות, זה היקף האשראי שניתן באמצעות הבנקים.

<בוריס פבלוב: מתוכם פחות מאחוז אשראי שנמצא בפיגור.

<בוריס פבלוב: המקורות שנותנים הלוואות ויש תיעוד לגביהם, יש לנו רק לגבי הלוואות של הממשלה או של הגופים המוסדיים.

<בוריס פבלוב: שניהם יחד זה כ-15 מיליארד שקל, מעט פחות.

רחל עזריה: יואב גפני, אתה רוצה להוסיף?

<יואב גפני: לא.

<יואב גפני: זה מה שנתבקשנו להציג.

עיסאווי פריג': אולי עכשיו נשווה את התמונה עם נתונים מקומיים.

חיים ילין: אני מאוד בעד החוק.

חיים ילין: עלו בחוקים הקודמים הסתייגויות או הערות לגבי המערכת הבנקאית הישנה הוותיקה והטובה שלנו שלא ששה לפתוח חשבונות בנקים לאותן חברות.

חיים ילין: הרי בסופו של דבר זו פלטפורמה.

חיים ילין: מישהו נותן הלוואה מחשבון בנק למישהו אחר בחשבון בנק, אלא אם ימציאו פלטפורמה שאני לא מכיר.

חיים ילין: תחת חשבונות בנקים מסוימים הכסף הזה צריך לעבור.

חיים ילין: מישהו לוקח הלוואה וצריך להחזיר את ההחזרים.

חיים ילין: תסבירו לי את הפלא, למה המערכת הבנקאית תרצה לפתוח חשבונות בנקים למתחרים שלהם שהורגים להם את השוק?

חיים ילין: אם נפצח את הבאג הזה, יכול להיות שנצליח לפתור הרבה בעיות, אבל לדעתי זה הבסיס של מה שאני רואה בניגודים של החוק.

חיים ילין: אני מנסה להסתכל על החוק בצורה ניהולית, איך באמת הוא יכול להצליח, לא איך הוא לא יצליח.

חיים ילין: כדי לעשות "ווי" אין שום בעיה להעביר חוק.

חיים ילין: בסוף הוא צריך להיות מיושם כדי לעזור לאנשים.

<יואב גפני: אכן אנחנו מזהים קושי בסוגיה הזאת.

<יואב גפני: לשם כך הממונה על שוק ההון והמפקחת על הבנקים שוחחו בעניין ואנחנו מנסחים בימים אלה מזכר הבנות בין שני הגופים.

<יואב גפני: הוא עדין לא מוכן ואנחנו מקווים להציג אותו בפני הוועדה כאשר יהיה בשל.

חיים ילין: תסביר לי למה?

חיים ילין: זה דבר מאוד פשוט, הבנקים צריכים לפתוח את חשבונות הבנקים.

חיים ילין: הם רוצים עמלות?

חיים ילין: הם רוצים שעל חשבון הבנק הזה ישלמו יותר?

חיים ילין: מה הם רוצים?

<יואב גפני: לשאלה הזאת אני מציע שמי שיענה יהיה - - -

חיים ילין: אתה התנדבת לענות.

<יואב גפני: אני התנדבתי לענות מטעם הממונה על שוק היום ואני מציין שאכן הסוגיה שהעלית היא סוגיה שמעוררת קושי אמיתי שבגינו אנחנו מנסחים מסמך הבנות.

חיים ילין: אם בסופו של דבר זה יעבוד כמו הנתונים שהבאתם, זה שני בני אדם בגדול שנותנים הלוואה לבן אדם אחד, אלה הפרופורציות שהראיתם פחות או יותר.

חיים ילין: נפח הפעילות שלך הוא קודם כל לא אחד על אחד וגם לא עשרה שנותנים לאלף איש הלוואות.

חיים ילין: אני מעריך שהמערכת הזאת היא לא מערכת בנקאית שלמה, זו מערכת שדנו עליה מבחינת התשתית.

חיים ילין: אגב, אם לא יפתרו את הבעיה הזו, אין טעם לחקיקה.

חיים ילין: אני מעריך שאלה לא רק הבנקים, גם הלוביסטים של הבנקים בבנק ישראל.

<אריאלה מלכה: מה הבעיה?

<ורד קירו זילברמן: הבעיה של חיוב לנהל את חשבונות נאמנות בבנקים.

<אריאלה מלכה: זה קשור ל-P2P?

חיים ילין: בלי זה אין לך חוק.

חיים ילין: זה כמו שחוקקנו ואין לבנקים החדשים אפשרות לפתוח מערכת חדשה כי המערכת הישנה לא רוצה לתת את התשתית שלהם.

<ורד קירו זילברמן: אני רק אציין שבנוסח של הצעת החוק שמונחת לפניכם יש אופציות נוספות שניתנו לניהול חשבונות הנאמנות, אם זה בבנק הדואר, אם זה אצל נותני אשראי ואם זה בגופים נוספים שיאשר השר, אבל השאלה בהחלט חשובה.

רחל עזריה: גם מתקיימים דיונים סביב העניין של חשבונות הנאמנות.

חיים ילין: אני צריך תשובות לא שאלות.

רחל עזריה: זה אחד הנושאים שיהיו מונחים על שולחן הוועדה.

רחל עזריה: זה הדיון שאנחנו צריכים לנהל והעבודה שאנחנו צריכים לעשות.

רחל עזריה: העלית נקודה שתהיה עוד בדיון.

רחל עזריה: אני רוצה שנשמע את נציגי הפלטפורמות ואחר-כך נשמע את בנק ישראל.

<אייל אלחיאני: אייל אלחיאני מנכ"ל טריא.

<אייל אלחיאני: הגשנו נייר מסודר לפני כחודש וחצי לוועדה.

<אייל אלחיאני: כל הטענות נמצאות שם.

<אייל אלחיאני: אנחנו כפלטפורמה קיימים כבר מעל לשלוש שנים וחווים את העניין בשטח, ממש ברמה של בריונות, כולל עתירה.

<אייל אלחיאני: מעבר לפתיחת חשבונות שרק בנק אחד הסכים לפתוח ובשנה האחרונה מעכב ממש פעולות, ברגע שהתחילה להיווצר תחרות והתחיל באזז בעניין והתחילה התעניינות גם מכיוון הרגולטור בעניין, אנחנו סופגים הרבה פגיעות מרמה של עיכוב פעולות, תמיד תחת אצטלה של הלבנת הון או חשש, גם אם זה היה עובר מסניף לסניף של אותו בנק זה היה נעצר.

<אייל אלחיאני: פגיעה ברמה יומית, ברמה של בריונות.

רחל עזריה: אחת הסיבות שאנחנו מחוקקים את החוק זה כדי לפתור הרבה מהמורכבויות, בין היתר הדברים שאתה מדבר עליהם, בין אם כולם מסכימים עם הניסוח.

רחל עזריה: מה שמאוד חשוב זה להעלות מה לדעתך הדברים שצריכים להיות בחוק, כדי שנוכל לפתור את האתגרים.

<אייל אלחיאני: זה לא קיים בחוק, בגלל זה יש על זה שיח.

רחל עזריה: אתה מדבר על פרק הזמן.

רחל עזריה: זה נושא אחד.

<אייל אלחיאני: אני מדבר בכלל על עצם זה שהבנק חייב לנמק או להיות מחויב לפתוח חשבון ולבצע פעולות.

<אייל אלחיאני: זה הדבר הכי בסיסי כדי לייצר תחרות.

<אייל אלחיאני: יש כאן תחרות אמיתית שבאה לתת משהו חדש הרבה יותר מתקדם, גם ברמה הטכנולוגית וגם ברמה החברתית ויש תשתית בנקאית שעושה הכול כדי לסכל את המהלך בלי לנמק, בלי לתת קריטריונים בהם זה כן יעבוד, זה כל יום משתנה.

עיסאווי פריג': בדיקת מקור הכסף היא דרישה נורמלית.

רחל עזריה: הדברים שאמרת, בלי קשר לניסוח שלהם, חשוב שיאמרו ונבקש מבנק ישראל להגיב.

רחל עזריה: נקודות נוספות?

<אייל אלחיאני: נקודה חשובה בעניין העלויות.

<אייל אלחיאני: זו גם דרך לעצור את התחרות.

<אייל אלחיאני: ברגע שיש תשתית שעל עלויות השירות אין פיקוח, זו דרך נוספת לסכל.

<אייל אלחיאני: החוק הזה הוא מבורך, חשוב ומתקדם.

<אייל אלחיאני: נעשתה כאן עבודה מדהימה כדי לקדם את הפלטפורמות.

<אייל אלחיאני: אבל יש כמה נושאים קטנים שמדברים בעיקר על התשתית של התחרות.

<אייל אלחיאני: יש כאן תשתית שהיא מערכת בנקאית, בנק הדואר לא מסוגל לספק פתרון.

<אייל אלחיאני: נותני האשראי בהיקפים של מאות מיליונים ואני בקרוב שמיליארדים, לא יוכלו לתת פתרון, זה יהיה על התשתית הבנקאית, צריך להכיר בזה.

<אייל אלחיאני: כדי שזה יקרה בצורה טובה צריך לתת הנחיות וסייגים לבנקים מה הם יכולים ומה הם לא יכולים לעשות.

<אייל אלחיאני: אם זה ימשיך להתנהל כמו שזה היום, שכל פקיד בנק יכול לעשות מה שבא לו ולדפוק את האמינות של הפלטפורמות ובהמשך למה שחבר הכנסת פריג' אמר, הכול מתנהל לפי כללים שהבנק נתן, זה לא שהפלטפורמות עושות מה שבא להם.

<אייל אלחיאני: כשנפתח חשבון, היו כללים.

רחל עזריה: מה זאת אומרת פגיעה באמינות?

<אייל אלחיאני: אם למשל את מעבירה כספים לפטפורמה מסניף בנק לסניף בנק דרך מערכת סגורה דרך כל הקריטריונים של הכר את הלקוח והלבנת הון והבנק אומר שהוא לא מוכן לזקוף את זה לטובת חשבון הנאמנות שמתנהלת בפלטפורמה, אז מצד אחד את רואה שיצא כסף אבל הוא לא נרשם בשום מקום אחר.

<אייל אלחיאני: הדבר הראשון שעולה לך לראש שיש כאן העלמה שלך כספים, איזושהי פירמידה או כל דבר אחר נורא.

<אייל אלחיאני: כל דבר שמייצר תחרות צריך לקבל אמינות.

<אייל אלחיאני: אם הבנק מסכל את האמינות הזאת, זה פוגע.

<אייל אלחיאני: אני יכול לתת לך דוגמה, מספיק שהשבוע העברת 100,000 שקלים והם נעלמו ולא נקלטו לשום מקום אחר, כי אנחנו לא יכולים לקלוט את זה כי הבנק לא מובן לקבל את הכסף.

<אייל אלחיאני: אני יכול לתת דוגמאות מכל סוג שמעקרים את התחרות אם לא ייקבעו כאן כללים מאוד ברורים.

<אייל אלחיאני: דוגמה נוספת היא של מצב שיש לווה, שיש אתו הסכם והבנק אומר שהוא לא מוכן להעביר לו כסף.

<אייל אלחיאני: אין כאן עניין של הלבנת הון.

<אייל אלחיאני: פתאום אומרים שהם מפחדים שאנחנו מסכנים את המלבין.

<אייל אלחיאני: שנראה את תנאי השירות ואת כל ההסכמים העסקיים שחתמנו אי פעם.

<אייל אלחיאני: זו פגיעה נואשת בתחרות ועיכוב.

<אייל אלחיאני: היו חודשים שלמים שלא הייתה פעולה אחת שהתבצעה על ידי הבנק באופן שוטף וזה התחיל רק כשנהיינו גדולים.

<אייל אלחיאני: אותה פעילות של טריא, עם אותן העברות התבלה בסדר כל עוד לא הבאנו שום תחרות.

<אייל אלחיאני: הבנק מכיר את הפעילויות שלנו, הוא לא מוכן לדבר אתנו אפילו כדי לשמוע הסברים.

<אייל אלחיאני: אם יש חשש מהלבנת הון או מהתנהלות קלוקלת, שיגיד שהוא רוצה הסברים ושהוא מעכב בגלל סיבה כזאת וכזאת.

<אייל אלחיאני: התשובה הייתה שהם בודקים, יש תמיד חשש של הלבנת הון ולכן הם לא מבצעים את הפעולות.

<אייל אלחיאני: מתי יבצעו?

<אייל אלחיאני: הם לא יודעים.

<אייל אלחיאני: מה החשש?

<אייל אלחיאני: הם לא יודעים.

<אייל אלחיאני: חשבון הנאמנות מנוהל אך ורק בבנק לאומי של כל הפלטפורמות, כי זה הבנק היחיד שהסכים בהתחלה לפתוח.

<אייל אלחיאני: בנק הפועלים לא הסכים והבנקים האחרים לא הסכימו.

עיסאווי פריג': היום אתם רק בלאומי?

עיסאווי פריג': לא בפועלים.

<אייל אלחיאני: אף אחד מהבנקים לא הסכים לנהל חשבון נאמנות.

<אייל אלחיאני: יש שם החלטה מלמעלה שהם לא מקבלים את הדבר הזה.

<אייל אלחיאני: בצורה הכי בוטה ובלי הסברים כמובן.

<אייל אלחיאני: לכן אני משתמש בשפה קשה של "בריונות" כי ברגע שעושים משהו לפי חוק או לפי נוהל צריך להיות נימוק.

<אייל אלחיאני: אנחנו לא מקבלים בגלל הסיבות האלה, אנא תתגברו על העניין ותראו הוכחות שזה אחרת.

<אייל אלחיאני: זה לא המצב.

רחל עזריה: דברת על הזמן.

רחל עזריה: ביצוע פעולה, פתיחת החשבון והעלויות.

<אייל אלחיאני: לגבי העלויות, יש חוק, רוב הפעילויות, כדי שתהיינה במערכת מסודרת וסגורה עוברת דרך מס"ב יש פיקוח על המחירים שהבנקים משלמים למס"ב.

<אייל אלחיאני: יש פיקוח על המחירים שהבנקים משלמים למס"ב אבל אין שום פיקוח על המחירים שהבנקים גובים לגבי מס"ב.

<אייל אלחיאני: יש פעילות טכנית שיכול להיות שאנחנו נשלם מאות אחוזים לבנק על מה שהוא משלם למס"ב, שזו פעילות שהוא רק מהווה תשתית.

<אייל אלחיאני: אנחנו מדברים על יותר מפי עשר מהעלות שהבנק מפוקח לשלם למס"ב, כי המחירים של מס"ב מפוקחים, אבל הבנק ללקוחותיו ואנחנו חלק מהלקוחות, יכולים לשלם כל סכום מעל זה.

<אייל אלחיאני: הם יכולים לקבוע מחר תעריף וזה מה שיש.

עיסאווי פריג': אני מבקש סיפור דרך.

עיסאווי פריג': אני לקוח, באתי אליכם, יש לי חצי מיליון שקל ואני שם אצלכם.

עיסאווי פריג': מה התהליך שאני עובר ומה העמלות שגובים ממני עד שאתם מתחילים להריץ לי את הכסף?

<אייל אלחיאני: כשאתה נרשם למערכת אתה מעביר את הכסף.

<אייל אלחיאני: בסוף התהליך, אחרי שקבעת איך אתה רוצה שהכסף שלך ינוהל לפי הרבה מאוד פרמטרים, קבעת, נרשמת, אתה צריך לעשות העברה בנקאית מחשבון הבנק שלך לחשבון הבנק של הנאמנות.

<אייל אלחיאני: יש נאמן שמרכז את כל הכספים של המלווים שהוא מנותק מהעסק של טריא.

עיסאווי פריג': כמה חשבונות נאמנות יש לטריא?

<אייל אלחיאני: רק אחד.

<אייל אלחיאני: רק בנק אחד ורק סניף אחד הסכים לפתוח.

<אייל אלחיאני: אחרי שזה קורה ובחרת את העדפות ההשקעה טריא מספקת לבנק את הפרטים שלך, כולל הצהרת "הכר את הלקוח" שלך, כחלק מההתנהלות.

<אייל אלחיאני: מכאן אתה לא משלם מעבר לזה עמלות ואנחנו עליך משלמים רק הרשאות עכשיו ללווים.

<אייל אלחיאני: מהצד השני יש לווים.

<אייל אלחיאני: כל יום נפתחות הרשאות לחיוב חשבון.

<אייל אלחיאני: כל לווה צריך להיות מוקם במס"ב לטובת הרשאה לחיוב חשבון וכל זיכוי או חיוב עולה כסף.

<אייל אלחיאני: גם הקובץ וגם כל שורה.

<אייל אלחיאני: המחירים של הדברים האלה, שהם תהליך טכני שהבנק עושה, הם לפחות פי עשר ממה שאנחנו נשלם.

<אייל אלחיאני: זה אחריש קבלנו 80% הנחה על התעריף.

חיים ילין: איך אתה רוצה שיהיה להם מאזן רווח של 3-6 מיליארד שקל?

חיים ילין: איך הם יכולים למחוק אחרי זה לתשובה כל-כך הרבה כסף?

חיים ילין: מישהו צריך לשלם את זה.

רחל עזריה: אני רוצה להגן על בנק ישראל.

רחל עזריה: הם שינו בשנים האחרונות את השיטה וראינו הרבה יותר מחיקת חובות.

חיים ילין: אני מרשה לך להגן, בסוף מגיעים כולם אלי ואני צריך לדחוף.

רחל עזריה: בעבר היו הרבה יותר ועכשיו יש לנו פחות ואנחנו מקווים שגם בנושא הזה בנק ישראל יהיו שותפים מלאים.

עיסאווי פריג': רשימת העמלות של לקוח פרטי או עסק פרטי משלם שונה מרשימת העמלות שחשבונות הנאמנות משלמים?

<אייל אלחיאני: לאו דווקא.

<אייל אלחיאני: אני אומר שמה שהבנק מחויב לשלם למס"ב עבור הפעולות שהוא עושה לעומת מה שאתה משלם לבנק על אותה פעולה, זה פי עשר לפחות.

<אייל אלחיאני: מחר זה יכול להיות פי מאה, הבנק מחליט, אם הוא היחיד בחשבון אין לך מה לעשות, אתה חייב לפעול כי זו התשתית היחידה שקיימת.

עיסאווי פריג': אותי למדו שיריב שאתה לא יכול עליו, תבלע אותו.

עיסאווי פריג': אני פוחד מהיום שהבנק יבלע אתכם.

עיסאווי פריג': זה אחד הדברים שאני חושב עליהם כל הזמן.

<אייל אלחיאני: אתה צודק וזה אחד הדברים שהעלינו במזכר.

<אייל אלחיאני: כמובן שכל מה שאנחנו מתארים כאן זה קצה הקרחון והיו לא מעט פניות במהלך החודשים האחרונים, גם לבנק ישראל והפיקוח על הבנקים שירים אתך הכפפה ויעשה משהו כדי לייצר כאן תשובה.

<אייל אלחיאני: לא קבלנו שום תשובה חוץ מ - - - לבנק שהוא פועל בניהול סיכונים, זו התשובה שקבלנו מבנק ישראל .

<אייל אלחיאני: הנקודה שהעלינו ובקשנו בסעיף מאוד קצר אבל ברור בחוק, שמי שיפקח על הפעולות האלה ומי שיצטרך לקבל תשובות מהבנקים, זה דווקא המפקח על שוק ההון, על הפלטפורמות ולא בנק ישראל, כי זה עוד חתול ששומר על עוד שמנת ויש פה נציגים טובים מבנק ישראל ועם הרבה כוונות טובות.

<אייל אלחיאני: אבל כדי לייצר תחרות צריך ארגז כלים אחר.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: חשוב שהעלית את הנקודות הבעייתיות.

רחל עזריה: את אופן הפתרון אני מציעה שתשאיר לוועדה, זה אחד התפקידים שלנו.

רחל עזריה: המהותיות.

רחל עזריה: חברת בלנדר בבקשה.

<גל אביב: ד"ר גל אביב מנכ"ל בלנדר.

<גל אביב: בלנדר היא פלטפורמת P2 Pבין לאומית, אנחנו פעילים בישראל.

רחל עזריה: אני רק מבקשת שכל אחד מנציגי החברות לתת את הנתונים שביקש עיסאווי פריג'.

עיסאווי פריג': מה ממוצע ההלוואות?

עיסאווי פריג': מה ממוצע הלווים?

עיסאווי פריג': ממוצע המלווים.

עיסאווי פריג': מה שקבלנו מהבריטים והאמריקאים.

<גל אביב: אנחנו פעילים בישראל, פעילים באיחוד האירופי, כרגע באיטליה ובגוש הבלטי.

<גל אביב: באיחוד האירופי אנחנו תחת רגולציה שנקראת e-money regulation אותה רגולציה במקרה קיימת לאמריקן אקספרס, לפייפל, לפייסבוק פיימנטס ועוד חברות גדולות מאוד אחרות כמו גוגל.

<גל אביב: אנחנו מכירים מאוד טוב את המודל האירופי כי אנחנו תחת אותה רגולציה אירופית ואנחנו מאוד שמחים על ההסדרה של התחום בישראל.

<גל אביב: יש כמה נקודות בהסדרה הזאת שאנחנו רוצים לדבר עליהם שאני חושב שהן רלוונטיות וחשובות לכולנו.

<גל אביב: הנקודה הראשונה זה מודל הפעילות.

<גל אביב: יש מגוון גדול מאוד של מודלים שונים של פעילות P2P אגב, אם תסתכלו על המודל הבריטי, הוא שונה מאוד מהמודל האמריקאי, הרבה יותר חברתי ומגן על המלווה.

<גל אביב: חשוב שהחקיקה תהיה כזו שלא תגביל למודל ספציפי אחד ויחיד.

<גל אביב: כיום היא מגבילה לסוג של מודל, כשהתחום הזה נמצא כל הזמן בהתפתחות והוא משתנה.

<גל אביב: מומצאים בו מוצרים חדשים ויתרונות חדשים ללקוחות.

<גל אביב: חשוב מאוד שהחקיקה עכשיו לא תדבר על חצי השנה הקרובה, אלא תהיה חקיקה נכונה עוד 20 שנה קדימה ותאפשר לפלטפורמות להתפתח ולהשתנות ולגדול.

<גל אביב: הגמישות הזאת, זה משהו שאפשר להחדיר אותו.

<גל אביב: ברגע שיש מפקח ופיקוח, זה מקום שכן יש מקום לגמישות כי אם נותנים למפקח את ארגז הכלים, הוא יכול לאפשר סוגי פעילויות שונים וזה משהו שמאוד חשוב לנו.

<גל אביב: כרגע יש כל מיני הגבלות בנושא שחבל להחיל אותם כבר מעכשיו כי הם כבר היום קצת מיושנות לעומת מה שקורה בעולם.

<גל אביב: לדוגמה, היום הפעילות של בלנדר שונה מפעילות של מלווה מול לווה.

<גל אביב: יש קבוצה של מלווים שמלווה לקבוצה של לווים אבל בין המלווים ללווים יש קרן ביטחון שזה כמו ביטוח, יותר קרן ערבות הדדית, שמגנה על המלווים במקרה של כשל.

<גל אביב: כל אחד מהלקוחות משלם פרמיה לאותה קרן ביטחון וברגע שאחד מהלווים לא יוכל לשלם את ההלוואה קרן הביטחון נכנסת בנעלי המלווים וממשיכה לשלם להם את תשלומי הקרן.

עיסאווי פריג': מי ינהל אותה?

<גל אביב: אנחנו מנהלים אותה והיא מוחזקת בנאמנות.

<גל אביב: כחלק מההגדרה של הקרן, הכסף ממנה יכול להגיע רק או למלווים או לתרומה, לא לפלטפורמה.

עיסאווי פריג': ולווה שנתן לקרן ויצא אחרי שנתיים שלוש, עזב ולקח את כספו.

עיסאווי פריג': לאן הולך החלק שנתן לקרן?

<גל אביב: כשאתה משלם ביטוח לרכב שלך, האם אתה מקבל את הפרמיה חזרה כשאתה מוכר את הרכב?

חיים ילין: זה מה שהוא רוצה.

חיים ילין: הוא רואה חשבון.

<גל אביב: זה מודל שונה.

<גל אביב: זה קורה בחברות הבריטיות הכי גדולות.

עיסאווי פריג': אז הקרן היא קרן עסקית.

<גל אביב: מודלים נוספים שקורים בעולם זה הגדרה של ריביות מובטחות עבור הלווים, בעיקר מלווים מוסדיים, יש להם בעיה גדולה להיכנס לתחום הזה של P2P עד היום מספר מאוד מועט של מלווים מוסדיים נכנס לתחום וגם, בסומים לא משמעותיים.

<גל אביב: צריך את הגמישות פה כדי לאפשר לאותם מלווים.

רחל עזריה: מה אתה מציע?

<גל אביב: אנחנו רואים בארצות-הברית ובאנגליה אפשרויות של איגוח של הלוואות ויצירת - - - תיקים וכדי לעשות את זה הפלטפורמות צריכות להעמיד את האשראי בעצמן, לייצר תיקי הלוואות כדי שהם יוכלו למכור אותם לגופים המוסדיים.

<גל אביב: כי כיום הגופים המוסדיים לא מוכנים להיכנס לתחום הזה של P2P כי ללא הכסף המוסדי - - -

עיסאווי פריג': אנחנו לא שם.

עיסאווי פריג': אנחנו מדברים על הלוואות להמונים ליחידים ועסקים קטנים.

עיסאווי פריג': אל תיקח אותנו עכשיו לשם.

<גל אביב: כספי הפנסיה שלנו הם של כולנו.

<גל אביב: אבל אם אנחנו רואים את הגידול היפה בארצות הברית ובאנגליה, הוא התחיל משני דברים - - -

חיים ילין: אבל אנחנו לא שם.

חיים ילין: אנחנו בפיגור של 50 שנה ואתה מבקש שנסתכל 20 שנה קדימה.

רחל עזריה: זה לא החוק שמונח בפנינו.

רחל עזריה: אני מבינה את מה שאתה אומר, זה גם מה שנאמר על ידי משרד האוצר.

רחל עזריה: זה קורה הרבה שאנחנו מחוקקים אחרי הציבור.

רחל עזריה: אנחנו מסדירים ומתמודדים עם אתגרים שהציבור פתר או מתקשה לפתור.

רחל עזריה: אני רואה את זה ברבה נושאים ולא בטוח שאנחנו צריכים לייצר את השיטה, זה חלק מתפיסת העולם שהעולם מייצר את השיטה ואנחנו רק באים להסדיר.

רחל עזריה: לעשות עכשיו חקיקה שצופה פני עתיד שזה יהיה ממש בחוק, אני לא רואה אותנו עושים את זה.

<גל אביב: הבקשה שלי בדיוק הפוכה.

<גל אביב: כיום החקיקה מנסה להסדיר את כל פעילות הפלטפורמה.

<גל אביב: מה שעשו הבריטים בצורה מאוד יפה, הם הגדירו עקרונות בחקיקה אבל הם לא מגדירים בחקיקה עצמה בדיוק איך זה מתנהל.

<גל אביב: ברגע שאתה מגדיר את עקרונות השוויוניות בחקיקה ולא מגדיר ספציפית איך תתנהל המערכת, זה מאפשר הרבה יותר גמישות לפלטפורמות לגדול ולצמוח תחת אותן הנחות חברתיות ולפתח את אותם מוצרים שיהיו חשובים.

חיים ילין: אתה מבקש מהפכה בנקאית.

עיסאווי פריג': הוא התחיל את דבריו ואמר שהוא רוצה חקיקה שתבטיח 20 שנה קדימה.

<גל אביב: בשונה מחקיקה אחרת, יש פה רגולטור שהולך לפקח על כל הפעילות.

<גל אביב: לעשות שינוי חקיקתי בעתיד זה תהליך כמעט בלתי אפשרי לעומת עכשיו.

רחל עזריה: זה לא נכון.

רחל עזריה: חוקקתי ששה חוקים בשנתיים.

<גל אביב: אנחנו לא בנקים ואין לנו את התקציבים של בנקים להעביר חקיקה.

<גל אביב: ברגע שיש מפקח ויש מפקח טוב בסיפור - - -

רחל עזריה: אני חושבת שאי אפשר ללכת את כל הדרך שאתה מבקש.

רחל עזריה: אבל אם אפשר לייצר חוק שלא יכביד ויאפשר את הגמישות בעתיד, אני בעד.

רחל עזריה: אני לא רואה שאנחנו יודעים עדין איך לעשות דבר כזה, נשמח לרעיונות והצעות.

רחל עזריה: זה לא הדיון האחרון ונשאיר את זה ב"צריך עיון".

רחל עזריה: אני מבינה מה שאתה אומר, אין טעם לעשות עכשיו את החוק שהיינו צריכים לעשות לפני חמש שנים ובעוד חמש שנים לעשות את החוק שהיינו אמורים לעשות עכשיו.

רחל עזריה: אני מבינה את זה.

רחל עזריה: מצד שני יש את הקצב ואת היכולת, במיוחד שזה נושא חדש.

רחל עזריה: אז אם יש התוויות שאפשר להציע כבר עכשיו שיקלו על חמש השנים הקרובות, מעולה.

רחל עזריה: אני שמחה שאתה מעלה לא רק את הבעיות הקיימות אלא מה שאתה צופה פני עתיד, זה מאוד חשוב.

רחל עזריה: כרגע עוד אין לנו את זה, אני גם אבקש מבנק ישראל שנעשה חשיבה ונראה אם אנחנו כן מצליחים, אפילו שאנחנו לא בריטים, מצליחים לייצר משהו שלפחות יקל בעתיד על ההתפתחויות.

<גל אביב: אנחנו נשמח מאוד לסייע.

<גל אביב: אגב, את כל הדוקטורט עשיתי באנגליה בגלל זה החיבור לבריטים.

<גל אביב: נושא חשוב נוסף זה נושא הגבלת הריבית.

<גל אביב: כיום יש שתי ריביות שמותרות בשוק: ריבית אחת שקובע בנק ישראל עבור הבנקים וחברות כרטיסי שבעצם כמעט ולא קיימת הגבלה, לדעתי הם מוגבלים במעל 30% ריבית שנתית והריבית לכל שאר השוק, שהיום יושבת לאשראי לא צמוד, על 7.5%.

<גל אביב: אני רוצה לשים בצד את כל נשוא הקושי בתחרות ולהתייחס דווקא לנושא אחר, לצד החברתי יותר של הסיפור.

<גל אביב: הגישה שלנו היא שצריכה להיות ריבית אחת ואחידה אם אתה בנק, חברת כרטיסי אשראי או פלטפורמה.

<גל אביב: הסיבה מאוד פשוטה, הדרת אוכלוסייה.

יעקב אשר: אלה ימות המשיח.

<גל אביב: הסיפור מאוד פשוט.

<גל אביב: יש הדרת אוכלוסיות שלמות.

<גל אביב: כיום, במגבלת הריבית הנוכחית, האוכלוסיות היחידות שיכולות לקבל אשראי דרך הפלטפורמה הם האוכלוסיות החזקות.

<גל אביב: בגלל שהפלטפורמות דיגיטליות והן חברתיות, אנחנו רואים את הלקוח יותר טוב מאשר רק ערימה של מספרים פיננסיים, אלא גם את הפסיכולוגיה שמאחוריו, אנחנו יכולים לגשת לקבוצות אוכלוסייה יותר נרחבות ולתת להם פתרון.

<גל אביב: המצב היום, ש-75% מהאוכלוסייה מודרת מהפלטפורמות מקבלת אשראי בגלל מגבלת גובה הריבית.

<גל אביב: הפלטפורמות האלה יכולות לתת פתרון ל-80% מהאוכלוסייה, לא רק ל-25%.

רחל עזריה: אחת הסיבות שאנחנו מייצרים את החקיקה הזו ושהפלטפורמות חשובות, היא שאתם בעצם מייצרים אפשרויות של ריביות נמוכות יותר, גם ריבית גבוה יותר למשקיע וגם ריבית נמוכה יותר ללווה.

רחל עזריה: שמעתי אותך אומר את זה גם בדיון הקודם וזה משהו שאני אשמח אם תפרט, כי הוא גם קצת צורם.

רחל עזריה: אם המטרה היא להפחית את הריביות, אז קודם כל מה ממוצע הריבית שאתה נותן?

<גל אביב: המלווים אצלנו מרוויחים ריבית של 5.35%.

<גל אביב: הריבית המקסימאלית בפלטפורמה לפי חוק הלוואות חוץ בנקאיות זה 7.5%.

<גל אביב: הממוצע הוא בין 6% ל-7%.

עיסאווי פריג': אתה יכול לתת פחות ואתה נותן בין 6% ל-7%.

<גל אביב: יש פה חוסר הבנה בסיסית.

<גל אביב: יש פה שוק חופשי ותחרותי.

<גל אביב: לי לא יהיו מלווים בפלטפורמה אם הם לא יקבלו תשואה ראויה על כספם מצד אחד ומצד שני לא יהיו לי לווים בפלטפורמה אם האשראי שאני אתן יהיה גבוה מידי.

<גל אביב: יש פה שוק חופשי, אף אחד לא פראייר.

<גל אביב: אני צריך להגן על המלווים שלי.

<גל אביב: אם אני לא נותן להם תשואה מסוימת על כספם הם לא יבואו אלי בסוף היום.

רחל עזריה: נעשה סדר.

רחל עזריה: יש לווה ומלווה.

<גל אביב: יש הרבה מלווים והרבה לווים.

עיסאווי פריג': אתה נותן ריבית למלווה, אמרת בין 6% ל-7%, כמה אתה נותן ללווה?\

<גל אביב: המלווה מקבל בין 5% ל-6% והלווה, הריבית המקסימלית שלו זה 7.5% הממוצע הוא בין 6.5% ל-7.5%.

עיסאווי פריג': מה הפריים בבנקים היום?

<גל אביב: זה לא מה שהמלווים רואים.

עיסאווי פריג': אני יודע.

עיסאווי פריג': מהי?

עיסאווי פריג': בנק ישראל, מה הפריים היום?

עיסאווי פריג': 1.6%.

עיסאווי פריג': בנק שנותן לי פריים פלוס 2 - - -

<גל אביב: אף אחד לא נותן פריים פלוס 2.

עיסאווי פריג': פלוס 3.

<יפעת סולל: למי שיש הרבה כסף הוא שם - - - בבנק, למי שאין כסף בבנק יקבל באחוזים הרבה יותר טובים.

עיסאווי פריג': המסקנה שלי היא שהריבית שהלווים משלמים בפלטפורמה היא יותר מהבנקים.

<גל אביב: זה לא נכון.

רחל עזריה: גם אם אתה מקבל 4% אנשים לא יבואו כדי להשקיע?

<גל אביב: 4% לא.

<דובר: אני רוצה להגיד מה מטרת משרד האוצר כפי שאנחנו רואים אותה.

<דובר: ראשית, יש בבנקים אנשים שמקבלים ריביות נמוכות ויש אנשים שמקבלים ריביות הרבה יותר גבוהות, זה ידוע לכולנו.

<דובר: הרצון של משרד האוצר, מעבר לזה שאנחנו מסדירים שוק שכבר קיים כדי ליצור בו הגנות צרכניות ואחרות הוא כן לייצר לגיטימציה לאלטרנטיבה לגופים אחרים שנותנים הלוואות.

<דובר: האלטרנטיבה הזאת, יכול להיות שתהיה רלוונטית לחלק מהאנשים ויכול להיות שלא תהיה רלוונטית לחלק אחר של האנשים.

<דובר: אנשים שמקבלים בבנקים פריים פלוס 2 כנראה לא יפנו לפלטפורמות.

<דובר: אנשים שמקבלים בבנקים פריים פלוס 10 יכול מאוד להיות שכן יפנו לפלטפורמות המטרה שלנו היא לייצר אלטרנטיבות.

רחל עזריה: אם נגדיל את אפשרות הריבית גם לפלטפורמות, אז מישהו שמקבל פריים פלוס 10 שווה לו לבוא.

<גל אביב: היום לאותם לקוחות יש שתי אפשרויות.

<גל אביב: יש את הלקוחות ביניים שמקבלים בחברות כרטיסי אשראי בריבית שבאזור ה-17% זה הריבית שמשלמים היום לחברות כרטיסי האשראי היום לאשראי צרכני, עזבו את הנתונים שמפרסים שכוללים את האשראי לרכב ב-1.5%.

<גל אביב: או שהם מודרים לגמרי ואז הולכים לשוק האפשור ושם הם משלמים ריבית של מאות אחוזים בשנה כי אין להם שום אפשרות אחרת לקבל אשראי.

<גל אביב: אנחנו אומרים שהפתרון פה הוא לתת להם פתרון בריביות הוגנות.

רחל עזריה: איך אני יודעת שאתה לא תמשוך הכול למעלה.

רחל עזריה: אנחנו רואים שכבר עכשיו אתה בעצם כמעט נדבק לתקרה.

<גל אביב: הסיפור פה מאוד פשוט.

<גל אביב: אם אני לא אהיה תחרותי מול הבנקים, אצלי 40% מהלקוחות בפלטפורמה הם לקוחות שיש להם הלוואות יותר יקרות, שבאים אלי, לוקחים הלוואה בבלנדר ומחזירים את ההלוואה בבנק שהיא הרבה יותר יקרה.

<גל אביב: הנתונים שאתם רואים של האשראי בבנקים הם הרבה יותר יקרים.

<גל אביב: אל תשכחו שבבנקים זה לא רק העלות של האשראי של הלוואה.

<גל אביב: אתם צריכים להוסיף את עלות אשראי ההלוואה פלוס מעלות מסגרת האוברדרפט.

<גל אביב: הריבית שהבנק גובה היא כפולה.

<גל אביב: ריבית ההלוואה היא פריים פלוס 5 פלוס ריבית האוברדרפט שהולכים כל התשלומים שבעצם מתווספים.

<גל אביב: זאת אומרת שהלקוח בבנק משלם ריבית שהיא מעל 10% בפועל.

עיסאווי פריג': הייתי רוצה לשמוע מה הממוצע שהלווה הישראלי לוקח היום מהפלטפורמות?

עיסאווי פריג': האם יש מגבלה על הסכום?

רחל עזריה: גם מהבנקים אנחנו צריכים לקבל מידע.

רחל עזריה: אני הייתי מבקשת לדעת האם במדינות אחרות יש אבחנות בגובה הריבית.

<דובר: החקיקה על הריבית?

<דובר: ההגבלה על הריבית?

<דובר: או הריבית בפועל?

רחל עזריה: החקיקה וההגבלה.

<לירון מאוטנר לוגסי: יש היום הצעת חוק ממשלתית שמסדירה את הנושא.

<לירון מאוטנר לוגסי: היא בדיונים כרגע.

רחל עזריה: שמענו את זה גם בדיון הקודם, עדיין אני חושבת שזה נושא שראוי להתעכב עליו.

רחל עזריה: מה קורה במדינות אחרות.

<כפיר בטט: לגבי מגבלות, לדעתי ברוב המדינות בעולם אין מגבלת ריבית.

עיסאווי פריג': אין דבר כזה.

עיסאווי פריג': זה לא יכול להיות.

<לירון מאוטנר לוגסי: יש הרבה מדינות שיש בהן תקרת ריבית אבל זה לא דבר פשוט, זה יוצר לפעמים כל מיני כשלי שוק.

<לירון מאוטנר לוגסי: יש מחקר של הבנק העולמי שלא בהכרח מציג את זה באור חיובי, הוא מעיד על כשלים שהוא יוצר.

<לירון מאוטנר לוגסי: בכל תקרות הריבית הם בשיעורים מאוד גבוהים.

<לירון מאוטנר לוגסי: אם מנסים להבין את הרציונל שעומד מאחורי החוק הזה, זה לא בא ממקום של פיקוח על מחירים.

<לירון מאוטנר לוגסי: זה לא נועד להגיד מה המינימום שאנחנו מתירים לנותני אשראי לקחת.

<לירון מאוטנר לוגסי: זה בא מקום של - - - ריבית שמבחינתנו מעבר לה זה ריבית נשך שמבחינת אמירה ערכית נורמטיבית ולא כלכלית, אנחנו לא מוכנים - - -

רחל עזריה: אז זה מן 25 או משהו כזה?

<לירון מאוטנר לוגסי: אני אומר שבמקור, בחוק הלוואות חוץ בנקאיות כשקבעו את זה שהיא ניצחה היא הגיעה לשיעור של בערך 40% ובגלל המנגנון שהוא התבסס עליו, את זה הכלכלנים ידעו להסביר טוב ממני על שוק המשכנתאות, יצא שבפועל ולאורך השנים זה התדרדר למספר 7.6 שהוא מספר שמקובל על כל הממשלה שהוא מספר לא ריאלי ולא סביר שיוצר גם נזקים.

<לירון מאוטנר לוגסי: אני רק אומר שבהיבט של האחידות בין הגופים שנותנים אשראי וגם מבחינת גובה התקרה, הממשלה שותפה בהקשר הזה עם השחקנים.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: מנכ"ל אילון בבקשה.

<עופר כרמל: צהרים טובים, עופר כרמל מנכ"ל אילון.

<עופר כרמל: בקשתם נתונים, אז היום היחס של מלווה ללווה, לפחות אצלנו, הוא 1:40.

<עופר כרמל: זאת אומרת שכל הלוואה שניתנת לאדון מסוים, נניח נתתי הלוואה של 10,000 שקלים, מאחוריה עומדים 40 מלווים שכל אחד שם בממוצע 250 שקלים.

עיסאווי פריג': אתה עושה פיזור סיכון.

<עופר כרמל: ברור.

<עופר כרמל: זה חלק מהאפשרות וחלק מהשליטה ליצור מצב שהמלווה לא יפסיד את כספו.

<עופר כרמל: לגבי ביטוח תפעולי, אין צורך בביטוח תפעולי משום שזה תפקידו של הנאמן.

<עופר כרמל: הנאמן מקבל כסף לא רק להגן על השוטף, אלא גם להגן על היום שחלילה אם הפלטפורמה תיפול הוא נכנס בנעלי הפלטפורמה ומגן על המלווים.

<עופר כרמל: תזכרו שרוב הכסף כבר בחוץ נמצא בהלוואות וכל מה שהוא צריך לדאוג זה לא לתת הלוואות חדשות כדי שההלוואות שניתנו רק ימשיכו לזרום פנימה.

<עופר כרמל: אין פה צורך בביטוח.

עיסאווי פריג': אתה קרן הביטחון.

<עופר כרמל: אני המתפעל, אבל אם חלילה יקרה לי משהו, הנאמן ייכנס בנעלי.

<עופר כרמל: הלוואה ממוצעת לפי נתוני אילון זה 26,000 שקלים.

<עופר כרמל: יש לנו היום 3,600 מלווים.

<עופר כרמל: עד היום קבלנו בקשות ל-30,000 הלוואות בשווי של מיליארד שקלים.

<עופר כרמל: נתנו 3,000, 60 מיליון.

<עופר כרמל: רק לתעודות זהות.

עיסאווי פריג': המלווים גם יחידים?

<עופר כרמל: אצל המלווים יכול להיות שיש ח"פ, אבל הרוב יחידים.

<עופר כרמל: יש שלושה מוסדיים, לעבוד אתם זה קצת יותר מורכב כי יש להם רגולציה אחרת ואנחנו צריכים להידרש שם להרבה ההסברים, דוחות ואינפורמציה.

עיסאווי פריג': המוסדיים פיננסיים או מתחומים אחרים?

<עופר כרמל: בקופות מפעליות, פנסיה.

<עופר כרמל: אלה מקצת הנתונים שביקשתם.

<עופר כרמל: מילה על הנושא של הריבית.

<עופר כרמל: נורא סקסי להגיד בואו נשאיר את הריבית נמוכה כדי שלא תהיה ריבית נשך, אבל למי שעושים עוול זה למלווים.

<עופר כרמל: כי האנשים שמגיעים לפלטפורמות, נכון להיום זו הבעיה של להשוות תפוחים לתפוזים.

<עופר כרמל: כשמשווים את הריביות שהבנקים נותנים ונשים בצד את המשכנתאות ונדבר רק על ההלוואות הצרכניות, אליהם מגיע כל עם ישראל .

<עופר כרמל: מי שמגיע לפלטפורמות, זה אלה שלא קבלו בבנקים.

<עופר כרמל: אם ניקח את אדון כהן ונגיד לו כמה היית מקבל בבנק וכמה היית מקבל בפלטפורמה, אצלנו הוא יקבל יותר זול.

רחל עזריה: התשובה של משרד המשפטים הייתה מאוד מדויקת.

רחל עזריה: כי אין עניין להעלות מ-7% ל-10% או ל-12% כי אנחנו מכירים התנהלות של שוק בפיקוח על מחירים.

רחל עזריה: אבל כשעושים את זה ב-40% אז ברור שאף אחד לא יתיישר ל-40%.

רחל עזריה: הרי הפחד בשינוי שכולם נדבקים תמיד לפיקוח על המחירים ואנחנו מכירים את זה בשלל נושאים כלכליים.

רחל עזריה: אבל באמת אם מעלים ל-40% אני חושבת שהחשש לא קיים.

רחל עזריה: אני לא מצפה שכולם יתיישרו ל-40%.

<עופר כרמל: אני בספק אם זה יאושר ב-40%.

<לירון מאוטנר לוגסי: התכנית המקורית דברה על פריים פלוס 20 ואנחנו עכשיו בדיונים בוועדת חוקה.

<עופר כרמל: אז הוועדה הזאת כבר דנה שנה וחצי על הסיפור הזה.

<עופר כרמל: ככל שהריבית תהיה יותר נמוכה, כמות מודרי אשראי תהיה יותר גבוהה.

<עופר כרמל: בסוף הם לא יקבלו הלוואה לא פה ולא פה.

רחל עזריה: אני חושבת שהפתרון הוא לעשות משהו מאוד גבוה.

<עופר כרמל: ולפתוח לתחרות.

<עופר כרמל: ברגע שתהיה תחרות כל אחד ילך לקנות איפה שהכי זול לו.

רחל עזריה: ניתן לוועדת חוקה לעשות את העבודה.

<עופר כרמל: דברנו על חשבון הנאמנות, זה הוצג על-ידי הבנקים ואם תרצו עוד דוגמאות איך הבנקים עושים את החיים קשים, ניתן.

<עופר כרמל: דברנו כבר עם בנק ישראל, הם יודעים ומטפלים בזה.

<עופר כרמל: נגיד שהבנקים מאוד יצירתיים איך לעשות לנו את החיים קשים וזה בסדר.

<עופר כרמל: אנחנו החלטנו להעלות את ההלוואות המקסימאליות מ-50,000 ל-60,000 משהו מסחרי לחלוטין אין מאחוריו שום דבר.

<עופר כרמל: יש היום גופים כמו מימון ישיר שנותנים 80,000 ו-100,000 שקל.

<עופר כרמל: הבנק החליט שזה לא מתאים לו והוא לא מאשר לנו.

<עופר כרמל: אז אין הלוואה מעל 50,000.

<עופר כרמל: למה?

<עופר כרמל: אני לא יודע.

רחל עזריה: אישרתם ואז גיליתם?

<עופר כרמל: בסוף, כשאני נותן הלוואה למישהו, אני אומר לבנק קח ותעביר את הכסף לאותו משהו.

<עופר כרמל: אם הוא לא מעביר את הכסף - - -

רחל עזריה: אז הוא אמר לא.

רחל עזריה: סגרת אתו 60,000 וגילית שהוא לא - - -

<עופר כרמל: אני יוצא פעמים כסיל כי הבן אדם אומר שאישרתי לו 60,000 למה אני לא מעביר את הכסף?

<עופר כרמל: מה אני יכול להסביר לו, שהבנק לא רוצה להעביר לי?

<עופר כרמל: נושא נוסף, על העתיד ולא על האתמול.

<עופר כרמל: ה-P2P היום בארץ, שמוחזק על-ידי שלושה ארבעה פלטפורמות, תלוי איך מסתכלים על P2P חברות הפסדיות, במקרה הטוב מאוזנות כי זה סטארט אפ.

<עופר כרמל: להביא היום כמויות כמו שיש בבריטניה, אני חותם עכשיו.

<עופר כרמל: אבל כרגע המחזורים מאוד נמוכים וחייבים להכניס גם כסף אחר למערכת.

<עופר כרמל: אנחנו ביקשנו ואני מקווה שזה יאושר במסגרת התקנות או החוק, שיאפשרו לנו לעשות גם וגם.

<עופר כרמל: שיהיה גם P2P בפלטפורמות ויהיו גם הלוואות יצרניות, שאנחנו נוכל לגייס כסף.

<עופר כרמל: בין אם זה מעצמי שלנו או דרך הבורסה ונוכל לעשות גם יצרני.

<עופר כרמל: מודל יצרני זה מה שהיום עושים מימון ישיר.

<עופר כרמל: הוא מביא את הכסף מהבית ונותן את ההלוואות לא רק כמתווך אלא גם כגוף נותן אשראי וגם P2P.

<עופר כרמל: אם זה לא יאושר זה ייצר מצב שיוזמות חדשות, שגם הרגולטור מבין שצריכים להיכנס כדי להכניס שחקנים מוסדיים, כדי לבנות מערכות אחרות, לא יאפשר לתחום הזה להתרומם.

עיסאווי פריג': אני לא מתלהב מלהכניס שחקנים מוסדיים.

עיסאווי פריג': אני רוצה שהמשקיע הנורמטיבי, תהיה לו הזדמנות להשקעה אלטרנטיבית.

עיסאווי פריג': אתם מכוונים גבוה.

עיסאווי פריג': אנחנו מייצרים חקיקה בכדי להביא אופציית השקעה ליחיד.

<עופר כרמל: אבל האופציה הזאת קיימת כבר היום.

<עופר כרמל: העבודה בשטח היא שהציבור לא נוהר ולא שם את כספו שם.

עיסאווי פריג': אתה בעצמך אמרת ש-30,000 איש פנו בשביל לקבל הלוואה ונתת רק ל-3,000.

<עופר כרמל: אני מדבר על המלווים לא על הלווים.

<עופר כרמל: על מי שישים את הכסף, לא מי שרוצה את הכסף.

<עופר כרמל: מי שרצה כבר יכול היה לבוא, אנחנו פתוחים ארבע שנים.

רחל עזריה: חברת BTB בבקשה.

<שלומי תורג'מן: אנחנו פועלים כשלוש שנים ואנחנו למעשה נותנים הלוואות של עד מיליון שקלים.

<שלומי תורג'מן: ההלוואות שלנו אלה הלוואות לאנשים שיש להם פעילות עסקית.

<שלומי תורג'מן: אנחנו בודקים את כל הפעילות של אותו אדם.

רחל עזריה: החקיקה חלה עליכם?

<שלומי תורג'מן: בוודאי.

<שלומי תורג'מן: אנחנו נותנים את ההלוואות לאנשים, מאנשים.

<שלומי תורג'מן: זה בדיוק אותו הדבר רק שאצלנו אין הגבלה של הסכום, לא בחקיקה ולא בכלל.

<שלומי תורג'מן: אנחנו רוצים לעזור לאנשים שיש להם פעילות עסקית ושהם צריכים הון ובמקום שיביאו את זה מכספי פיצויים, ירושות או ימכרו בתים, אנחנו רוצים שההון הזה ישמש אותם לפעילות העסקית ואצלנו ההלוואה עד מיליון שקלים.

<שלומי תורג'מן: הלוואה ממוצעת היא 350,000 שקלים, נתנו כבר כ-90 מיליון שקלים הלוואות.

<שלומי תורג'מן: הריביות שלנו הן ריביות הרבה יותר טובות ונמוכות מהבנקים, בוודאי במגזר הזה והן קבועות.

<שלומי תורג'מן: ההלוואה היא לארבע עד שש שנים, מה שאין היום בדרך-כלל והריבית היא קבועה לכל אותה תקופה, כלומר זה לא צמוד לפריים ולא צמוד למדד.

<שלומי תורג'מן: הריבית נעה בין 5% לתקרת הריבית הבנקאית שהיא 7.5% לכל אותה תקופה וזה משקף מחיר מאוד זול לאותם לווים.

<שלומי תורג'מן: בהקשר הזה אנחנו חושבים שכמו באנגליה לא צריכה להיות הבחנה בין הלוואה לתאגיד לבין הלוואה לבן אדם.

<שלומי תורג'מן: היום אנחנו נותנים את ההלוואות רק לאנשים, אבל התנאי הוא שיש להם בעלות בפעילות עסקית כלשהי.

עיסאווי פריג': אתם מציעים להם על הדרך שירותים אחרים?

<שלומי תורג'מן: לא.

<שלומי תורג'מן: אין לנו שירותים אחרים.

<שלומי תורג'מן: זה הדבר היחיד שאנחנו עושים.

<שלומי תורג'מן: מבחינת הפלטפורמה, לדעתי כל הפלטפורמות פועלות באחריות רבה.

<שלומי תורג'מן: כולם התאגדו וגם בדירקטוריונים מכהנים בדרך-כלל אנשים שכיהנו בתפקידים בכירים בבנקים.

<שלומי תורג'מן: הבנקים לפחות לא מתייחסים אליהם ככאלו וחשוב מבחינת החשבון שזה ינוהל אחרת.

<שלומי תורג'מן: אני לא אחזור על מה שנאמר, אבל זה חל לגבי כל הפלטפורמות.

<שלומי תורג'מן: דבר נוסף, מתן הלוואות באמצעות הפלטפורמות עם עדיפות לציבור.

<שלומי תורג'מן: נאמר פה שהרצון הוא שהציבור הוא שייתן את ההלוואות לפלטפורמות האלו.

<שלומי תורג'מן: בפועל, גם ההתפתחות באנגליה וגם בארצות-הברית, זה לא מה שקרה.

<שלומי תורג'מן: למשל ב"פנדינג סירקל" האנגלית, שיש בה 2.5 מיליארד פאונד הלוואות שניתנו, בסך הכול 59,000 משקיעים.

<שלומי תורג'מן: לעומת זאת המדינה משקיעה כל שנה 40 מיליון בנק ויש גם מוסדיים ובנקים.

<שלומי תורג'מן: אם היינו רוצים הציבור יהיה שם ואני מאוד אשמח, לדעתי המדינה צריכה להיות מעורבת או בהזרמת כסף או בערבות.

<שלומי תורג'מן: שהמדינה תיתן חלק מההלוואה.

<שלומי תורג'מן: זה לדעתי מה שיגביר את המעורבות של הציבור כי היום לאט לאט זה כן תופס וזה צומח כל יום אבל לא מספיק, לא כדי להגיע למיליארד.

<שלומי תורג'מן: לכן, אם הפלטפורמה תיתן הלוואה באופן שהיא תהיה שוויונית, כאשר העדיפות תהיה לציבור, כלומר אם יש מחר הלוואה, אנחנו רוצים לתת אותה או יכולים להביא את הכסף לאותה הלוואה.

<שלומי תורג'מן: אבל הציבור רוצה ראשון, אז עדיף שהציבור ייקח את זה ואנחנו אחר-כך.

<שלומי תורג'מן: בכל מקרה התנאים יהיו שוויוניים.

<שלומי תורג'מן: לגבי נושא הלבנת ההון, זה באמת נושא שהיום יש בו כפילות.

<שלומי תורג'מן: כלומר אנחנו היום מקבלים כספים רק מחשבונות בנקאיים, אין שום דרך אחרת לקבל כסף.

<שלומי תורג'מן: דבר נוסף, כדי להקטין את הסיכון אנחנו נותנים הלוואה ממקסימום מלווים באותו הרגע.

<שלומי תורג'מן: היום זה בערך 750 מלווים בהלוואה אחת ללווה אחד, מה שמקטין מאוד את הסיכון.

<שלומי תורג'מן: אנחנו חשובים שכדאי שבחוק תהיה אפשרות לפזר כל פעם את ההלוואה מחדש.

<שלומי תורג'מן: כלומר, אם בפלטפורמה יש 5,000 משתמשים, אז כדאי שההלוואה תצא מ-5,000 ולא מה-750, אפילו שזה פותח להם את ההלוואות מחדש.

עיסאווי פריג': אתה רוצה את האפשרות הזאת בחקיקה?

<שלומי תורג'מן: מבחינת החקיקה, לפני שנקבעו מורות החקיקה, הם עשו אתר שיש בו שאלות, מפנים שאלות - - -

רחל עזריה: אנחנו כבר נכנסים לרזולוציה, קראנו את נייר העמדה.

<עדי אייל: משפט נוסף לגבי נושא התכליות.

<עדי אייל: אחד הדברים בתכליות שלפי דעתנו צריך להוסיף זו תמיכה בעסקים קטנים.

<עדי אייל: עסקים קטנים לא רק במובן של תאגידים, שזה נושא שצריך לדבר עליו.

<עדי אייל: רוב העסקים הקטנים מנוהלים דווקא בידי יחידים.

<עדי אייל: אנחנו ספציפית ממוקדים במגזר הזה.

עיסאווי פריג': מה זה עסק קטן?

<עדי אייל: עסק שמנהל עד 20 עובדים.

<עדי אייל: עסק בינוני זה עסק שמנהל 100 עובדים.

עיסאווי פריג': ראיתי שבבנק ישראל עסק קטן מוגדר אחרת.

עיסאווי פריג': אתם מגדירים אחרת.

עיסאווי פריג': מה זה עסק קטן?

<עדי אייל: ההגדרות דומות גם אם משתמשים בפרמטרים שונים.

<עדי אייל: יש דרכים שונות להגדיר.

<עדי אייל: אני חושב שכולנו מדברים על אותו דבר.

<עדי אייל: רוב העסקים במדינת ישראל הם עסקים קטנים ובינוניים.

<עדי אייל: התרומה שלהם לצמיחה ולרווחת האזרח לא מוטלת בספק והם מקבלים שירות רע היום ממערכת הבנקאית והאשראי.

<עדי אייל: אחד הדברים שהפלטפורמות יכולות לעשות זה לעזור לעסקים קטנים, גם אם זה במסגרת יחידים, כמו שאנחנו עושים, בעיקר אם יהיה אפשר להוסיף תאגידים בסכום מוגבל ולעזור לעסקים קטנים להתרומם.

<עדי אייל: אין סיבה שהמהפכה הזאת תקרה בלעדיהם.

עיסאווי פריג': מה גובה האשראי של העסקים הקטנים במערכת הבנקים?

<קריאה: 200 מיליארד שקל בשנה בהלוואות ואשראי.

רחל עזריה: אנחנו נבקש תגובה של בנק ישראל לנושאים שהועלו, אחרי זה נמשיך בסבב.

<סימה שפיצר: סימה שפיצר, מנהלת יחידת רישוי ובנקים חדשים בפיקוח על הבנקים.

<סימה שפיצר: קודם כל אנחנו מברכים על קידום החקיקה ואנחנו בעד תחרות.

<סימה שפיצר: אנחנו לא מתנגדים לה.

<סימה שפיצר: היום יש גופים שפועלים מזה כמה שנים.

<סימה שפיצר: הם פועלים בלי פיקוח, בלי חקיקה שרלוונטית עליהם.

<סימה שפיצר: הם משיטים על הבנקים סיכון מאוד גבוה.

<סימה שפיצר: איזה סוגים של סיכונים הם משיטים?

<סימה שפיצר: מצד אחד הנושא של הלבנת הון, סיכונים של הלבנת הון קיימים גם בצד של המלווים, גם בצד של הלווים.

<סימה שפיצר: מי שרוצה הדרכות אנחנו ניתן אחר-כך.

<סימה שפיצר: סיכון של אי ציות לחקיקה בין-לאומית, fatca, חוקי מיסוי בין-לאומיים, הבנקים ספגו ויספגו מן הסתם לא מעט קנסות בעניין הזה.

<סימה שפיצר: הנושא היום לא מוסדר בחקיקה, אין עליהם רגולציה מחייבת.

<סימה שפיצר: נושא נוסף זה הכיס העמוק של הבנקים שאומר שגם היום כשיש אפוטרופוס כללי שמפקח על האפוטרופוסים שהוא עצמו ממנה, בסופו של דבר אם האפוטרופוס מעל וגנב כספים מהחוסה שלו, האפוטרופוס מוצא לנכון לתבוע את הבנקים ולהשתמש בכיס העמוק כדי לקבל את הכסף.

<סימה שפיצר: פה אין לנו שום הגנה שתהליכים כאלה לא יקרו.

<סימה שפיצר: כל המלווים היום של הפלטפורמות יודעים שהחשבונות מנוהלים בבנקים.

<סימה שפיצר: לבנקים אין הגנה מבחינת ניהול הסיכונים.

רחל עזריה: אנחנו יודעים למה אנחנו עושים את החקיקה.

רחל עזריה: גם כשהפלטפורמות הציגו, ביקשתי שיציגו לא מה כן נפתר בחוק אלא מה לא נפתר.

רחל עזריה: אלה הדברים המוסדרים.

רחל עזריה: אני מבקשת שתגיבי לדברים שעלו.

<סימה שפיצר: אני פשוט מסבירה מכיוון שכל הגופים שפועלים היום לא מוסדרים והם פועלים מול בנקים שהם מפוקחים וחלה עליהם רגולציה ולכן חשוב לי לתת את הרקע הזה, כי זה המצב שכל מנהלי הפלטפורמות פועלים מול אותו בנק יחיד שהסכים.

עיסאווי פריג': הם השתמשו במושג "בריונות", זה מושג לא פשוט.

<סימה שפיצר: אני תכף מגיעה לזה.

<סימה שפיצר: שיהיה ברור שהמשקיעים, אותם תעירים שמוכנים לשים את הכסף, התשואה לא מובטחת.

<סימה שפיצר: אם המלווים, ואנחנו מדברים לא על האוכלוסיות הטובות ביותר, לא ישלמו את הקרן, אין שום ביטחון שהמלווים יקבלו את התשואה שהובטחה להם.

<סימה שפיצר: בסופו של דבר גם הקרן יכולה להיפגע.

<סימה שפיצר: הם ם לא יקבלו את המאה שקלים שהם הכניסו אלא תהיה פגיעה גם כאן.

<סימה שפיצר: גם כאן זה סיכון לכיס עמוק וזה לא ייפתר אם החקיקה ממשיכה כמו שהיא ממשיכה כרגע.

<סימה שפיצר: אני מתארת כרגע את המצב הנוכחי.

<סימה שפיצר: למרות המצב הנוכחי, ישנו בנק אחד שפועל ומאפשר להם.

<סימה שפיצר: יש גם את בנק הדואר ושמענו את הטענות, לא נשלח לבנק הדואר.

<סימה שפיצר: עדיין הבנק הזה פועל והוא כן כפוף לרגולציה.

עיסאווי פריג': למה החליט בנק לאומי כן לעבוד אתם?

<סימה שפיצר: יש פה כמה לקוחות ותיקים שהבנק התרשם שמדובר באנשים הוגנים ושהוא מוכן לפעול אתם למרות הסיכונים.

<סימה שפיצר: אבל יש גם תנאים ואני אחדד אותם.

<סימה שפיצר: הגוף, לפני שהוא פותח את החשבון מול הבנק מתאר מה פעילותו, זה אגב לפי החובות שאנחנו קבענו בחקיקה ברגולציה שלנו וקיימת גם בכל הגופים המפוקחים האחרים.

<סימה שפיצר: הוא מתאר מה הפעילות, מה מקור הכספים.

<סימה שפיצר: הוא מתחייב שהוא יפעיל בצורה וולונטארית כללים של איסור הלבנת הון.

<סימה שפיצר: כל התנאים האלה צריכים להיות מוסדרים מלכתחילה וגופים שהסכימו לתנאים האלה של הבנקים מקבלים גם את השירות.

<סימה שפיצר: אלא מה, הפעילות משתנה עם הזמן.

<סימה שפיצר: יש פלטפורמה שמעלה מ-50,000 ל-60,000.

<סימה שפיצר: יש פלטפורמה אחרת שהתחילה בהלוואות קטנות מאוד והגיעה למצב של קבוצת רכישה, למצב של ניהול פעילויות מול תאגידים גדולים ומשמעותיים ואז בסופו של דבר הבנק לא מכיר את הפעילות והוא עוצר אותה מכיוון שהיא נוגדת את המתווה שהבנק סיכם לפני כן.

<סימה שפיצר: הוא מבקש הסברים, אגב, שוחחנו עם הנאמן, גם אתם יכולים לדבר אתו, הנאמן מסר שהבנק מתנהג בהוגנות.

<אייל אלחיאני: לנאמן יש מאה חשבונות בבנק הזה.

<אייל אלחיאני: זה ברור שהאינטרס שלו עם הבנק.

<סימה שפיצר: תן לי לסיים בבקשה.

<סימה שפיצר: הנאמן אמר שהפעילות מתנהלת באופן הוגן.

<סימה שפיצר: אם הלקוח, אותה פלטפורמה, לא מפתיעה וממשיכה לנהל את הפעילות בצורה סדורה כשהפעילות ברורה, מוכרת, הלקוחות ומקור כספם ברור מיהם המלווים שמפקידים את הכסף, הבנק לא יפעל ולא יעצור את הפעילות.

<סימה שפיצר: מה קורה, פתאום נכנסים סכומים מאוד משמעותיים מצד משקיעים, כשהבנק אומר אנחנו רוצים רגע לעצור ולהבין מיהם הלקוחות.

<סימה שפיצר: עד היום הכנסת סכומים קטנים, היום הסכומים גדולים יותר.

<סימה שפיצר: מותר לבנק לבקש הסברים מכיוון שעליו חלות החובות של החקיקה שאנחנו מקפידים על יישומם.

<סימה שפיצר: אנחנו מקפידים על זה שהבנק יידע מי הלקוחות.

<סימה שפיצר: אנחנו מקפידים על הכר את הלקוח, אנחנו מקפידים על בחינת מקור הכסף, זה מה שאנחנו מקפידים.

עיסאווי פריג': יש מקרים בשלוש השנים האחרונות של עבירות של הפלטפורמות האלה בהעברת כסף?

עיסאווי פריג': שתפסתם שהעבירו כסף?

עיסאווי פריג': יש מקרים?

<סימה שפיצר: הנאמן לא פה אבל אני אגיד שהפלטפורמות בעצמם אמרו לנו שגם יש מקרים שהבנק לא מצא את הלבנת הכספים ואנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שיש כספים לא לבנים גם במערכת הבנקאית, שהנאמן תפס את הכספים ועצר את הפעילות ואנחנו מברכים על זה.

<סימה שפיצר: כן, יש כספים גם במערכת, אנחנו מודים.

רחל עזריה: אז על אחת כמה וכמה.

<סימה שפיצר: אנחנו אומרים שקודם כל הגופים כרגע לא מפוקחים אז אנחנו פועלים בשדה הקיים.

<סימה שפיצר: ברגע שתחול על הגופים חקיקה זה יקל מאוד.

רחל עזריה: כשהקמתי סיעה למועצת העיר, רציתי לפתוח חשבון בנק כדי להתמודד.

רחל עזריה: זו הייתה משימה בלתי אפשרית.

רחל עזריה: אף אחד לא פותח, הנשמה יוצאת.

עיסאווי פריג': אני ויתרתי ושילמתי 1,000 שקל קנס מהמבקר.

רחל עזריה: אני אומרת את זה הכי שם אין שום עניין ואלה לא גופים לא מוסדרים, הכול לפי כללים של מבקר המדינה והכללים מאוד ברורים וכולם מתנהלים לפי הכללים.

רחל עזריה: לכן האמירה שברגע שיחולו הכללים הבנקים יתנהלו אחרת, זה פשוט לא מספיק.

רחל עזריה: יכול להיות, או שכן או שלא.

רחל עזריה: אני אומרת את זה גם בדברים אחרים בהם הכללים ברורים והכול פתוח ואין שום סיבה עדיין אנשים מתקשים.

רחל עזריה: דברנו גם על בעלי חשבונות מוגבלים, זה לא שהבנקים באופן כללי משפתים פעולה.

<סימה שפיצר: אני מסכימה, יש לקונות.

<סימה שפיצר: אנחנו גם מפעילים את הסמכויות שלנו כפיקוח, גם מול הציבור הרחב.

<סימה שפיצר: אני רק מתארת את המצב כרגע מול הגופים הספציפיים האלה, כי זה מה שאנחנו דנים עכשיו אבל אני מסכימה לחלוטין.

רחל עזריה: אני רוצה לשמוע מהגופים ואחר-כך מהפלטפורמות מה בעצם הפתרונות.

רחל עזריה: עלה ענין הזמן, ההסבר, כל עניין עצם הפעולה ופתיחת החשבון והתשלום.

רחל עזריה: עלה העניין שפתאום לא מעבירים כסף.

רחל עזריה: אומרים 50,000, מעלים ל-60,000 והם אומרים לא.

רחל עזריה: יש הרבה מאוד כוח.

<סימה שפיצר: אני אחדד, למערכת הבנקאית אין סמכות לעצור גם לפני הדינים שלנו, היא לא יכולה לעצור פעילות בלי סירוב סביר.

<סימה שפיצר: מה זה סירוב סביר?

<סימה שפיצר: אי מסירת מסמכים ואנחנו נתקלנו במקרים, לפחות לפי מה שמסר לנו הנאמן, לא הייתי בביקורת, לא בדקתי ועדיין לא הפעלתי את הסמכויות בעניין הזה.

<סימה שפיצר: לפחות לפי מה שנאמן מסר לנו היה סירוב למסור עוד פרטים מכיוון שפשוט היה קו פנימי שהניע את הפלטפורמות מההסברים הנוספים וגרם להם לא לרצות למסור מידע.

<סימה שפיצר: אנחנו מוכנים להתערב, אנחנו גם אמרנו שאנחנו מוכנים להעמיד אדם ייעודי לפלטפורמות לצורך טיפול בעיות בשוטף.

עיסאווי פריג': למה לא העמדתם עד עכשיו?

<סימה שפיצר: מכיוון שלא פנו אלינו אפילו פעם אחת.

עיסאווי פריג': אז כנראה אין בעיות.

<שירלי אבנר: אני רוצה לומר כמה דברים כדי שתהיה בפניכם התמונה המלאה.

<שירלי אבנר: קודם כל, התלונות לא הגיעו אלינו בצורה מסודרת אלא רק לאחרונה, אגב שימועים שנעשו להצעת החוק שעומדת בפניכם.

<שירלי אבנר: גם אז, אלה היו אמירות כלליות מתוך חשש שהיה או לא היה מהתנכלות של התאגיד הבנקאי.

<שירלי אבנר: ישבנו עם הפלטפורמות וניסינו להבין מהם מה התלונות ומה הקשיים.

<שירלי אבנר: אנחנו כבר אומרים שלא הכול כאן הם דברים בעלמה.

<שירלי אבנר: יש התנהלות שאנחנו חושבים שהיא התנהלות לא סבירה.

<שירלי אבנר: אם אכן מעכבים פעולות שלא כדין, לא נותנים נימוקים ללקוחות, אם לא פותחים חשבונות מנימוקים שהם לא נימוקים סבירים, אנחנו רואים את הדברים האלה בחומרה ואנחנו מתכוונים גם לטפל בהם.

<שירלי אבנר: אבל צריך גם להבין שמדובר בארבעה גופים שמבחינת המערכת הם לא גופים מפוקחים ועוברים בהם מיליוני שקלים.

<שירלי אבנר: כמו שנאמר, אנחנו לא נתייחס לעבר כי אנחנו כאן כדי לשנות.

<שירלי אבנר: כדי לראות את העתיד.

<שירלי אבנר: מחר הם יהיו מפוקחים, מחר יהיה עליהם צו איסור הלבנת הון ומחר התאגידים הבנקאיים ידעו גם מול מי הם עובדים.

<שירלי אבנר: כמו שציינתי, אנחנו במקביל פועלים להסדרת המצב בנקודות שבהם אנחנו רואים קשיים וכשלים.

<שירלי אבנר: אבל אם דובר על סכומים שגדלו, על פעילויות חדשות, הרושם שאנחנו קיבלנו משיחה עם הנאמן זה גם לנתק.

<שירלי אבנר: יש כאן משולש, יש את הבנקים, יש את הפלטפורמה ובאמצע יש נאמן כי זה מה שהפלטפורמות הגדירו.

<שירלי אבנר: הם הגדירו שיהיה נאמן חיצוני - - -

רחל עזריה: לישיבה הבאה אני מבקשת לפגוש את הנאמן.

רחל עזריה: נבקש לזמן את הנאמן לישיבה הבאה.

רחל עזריה: אם יש כמה נאמנים, אז כמה נאמנים.

<שירלי אבנר: גילינו שהרבה מהטענות כאן זה גם בגלל הנתק בין הבנק לפלטפורמה ושהדברים עברו אך ורק דרך הנאמן.

<שירלי אבנר: גם הנושא של - - - זה נבע כתוצאה - - -

רחל עזריה: אני מרגישה שבבנק ישראל אתם מסבירים כל הזמן למה עד עכשיו היו כשלים אבל אנחנו צריכים לייצר חקיקה שהיא לא רק בגלל שלא יהיה חשש להלבנת הון.

רחל עזריה: יש פה גם אירוע אחר שאי-אפשר להתעלם ממנו.

רחל עזריה: אני מבינה שבבנק ישראל רואים את זה בעיקר מהעניין של החשש מהלבנת הון ויכול להיות שזו הפרספקטיבה אבל יש גם אירוע מקביל שאנחנו יודעים שיש פה סוג של תחרות.

רחל עזריה: אני רק מבקש/ת שתבואו גם עם מה עוד ולא רק שאם לא יהיה להם חשש הם יהיו נחמדים כי תאמינו לי שהם לא חששו משום הלבנת הון כשהתמודדתי לבחירות למועצת העיר ירושלים לא היו שום חששות לשום דבר.

<נדב מנסדורף: נדב מנסדורף מחברת טריא.

<נדב מנסדורף: טריא היא חברה שפועלת כחברה במגזר הרביעי.

<נדב מנסדורף: אנחנו החברה הכי גדולה בשוק הפיתוחים בישראל.

<נדב מנסדורף: כדי לסבר את האוזן, טריא נותנת אשראי גם למודרי אשראי.

<נדב מנסדורף: עושה שיתופי פעולה במימון - - -

עיסאווי פריג': אתה עושה לה שיווק?

<נדב מנסדורף: אני אסביר למה.

<נדב מנסדורף: כי בהקשר לאמירה הקודמת שצרמה לך העלאת הריבית, אנחנו מתנגדים לתפיסה הזאת של להשוות לבנקים ונעשה 20%, 30% ו-40% וניתן אשראי לכולם.

<נדב מנסדורף: בואו נאתגר את השוק, אפשר לתת היום אשראי ואם רוצים לייצר רף יותר גבוה אז אפשר לייצר רף יותר גבוה.

<נדב מנסדורף: אבל יש פה שוק של מודרי אשראי שאנחנו יודעים לתת לו היום פתרון גם ב-10%, גם ב-155 לא צריך לקפוץ ל-20% ו-30%.

<נדב מנסדורף: ברמה השנייה, מה שאמרה נציגת בנק ישראל, אני רוצה להאמין שהיא אמרה את זה מחוסר ידיעה וחיבור למציאות.

<נדב מנסדורף: אני אציג בישיבות הבאות את הפניות של טריא לפיקוח על הבנקים ולבנק ישראל וההתעלמות הגורפת שלהם מהנעשה.

<נדב מנסדורף: טריא היום פועלת לדעתי כמו כל הפלטפורמות בצורה הדוקה עם הרשות לאיסור הלבנת הון - -

עיסאווי פריג': מה אחוז ההפרשה לחובות מסופקים?

<נדב מנסדורף: - - טריא לוקחת על עצמה רגולציה גם בנושא של הגנת הצרכן שלא נדרשים כרגע ועושים את זה.

<נדב מנסדורף: אני מאוד מתפלא על הדברים שנאמרו כאן.

רחל עזריה: זה נושא שנעלה בדיון הבא.

<עמיחי גרין: עמיחי גרין, מנכ"ל התאחדות הסטודנטים הארצית.

<עמיחי גרין: כנציגי הסטודנטים וכנציגי הדור הצעיר אנחנו מברכים על המהלך.

<עמיחי גרין: אנחנו היום ארגון הצעירים הגדול ביותר במדינה, מעל 300,000 סטודנטים וסטודנטיות.

<עמיחי גרין: מבחינתנו כל דבר שמעודד תחרות במשק, בשוק הזה, זה דבר אדיר.

<עמיחי גרין: הסטודנטים מקבלים את התנאים הכי טובים שאפשר מהבנקים, אבל כשהם מסיימים להיות סטודנטים ואז כמו כל אזרח אחר הם מקבלים ריביות בערך פי עשר, כמו כולם.

<עמיחי גרין: כך שכשמתחילים לפתוח עסקים קטנים וכולנו רוצים לעודד יזמות, מגלים כמה זה מסובך וכמה זה קשה.

<עמיחי גרין: לכן מבחינתנו זה מהלך טוב ואנחנו מברכים עליו.

<עמיחי גרין: הייתי רוצה לדבר על נושא אחר שלא קשור דווקא ל-P2P יש תחושה לפחות לנו שברגע שסוגרים את כל המהלך של ה-P2P החוק פחות או יותר נסגר ואנחנו רוצים לקחת לנושא אחר של גוף פיננסי חברתי.

<עמיחי גרין: היום החוק מאפשר את איגודי האשראי אבל אנחנו רוצים לפתוח את זה לעוד שלב, אנחנו מדברים על חל"צ.

<עמיחי גרין: היום החוק לצערנו מאפשר בעולם של פיקדונות ואשראי רק למי שהוא חבר אגודה, לשלם מניה ולקחת חלק בזה.

<עמיחי גרין: החוק לא מאפשר לעשות מהלך שיהיה הרבה יותר מעורר שוק ופותח שוק.

<עמיחי גרין: אנחנו חושבים שצריכים להכניס לחוק הגדרה של חל"צ, שבעצם העבודה שהוא לא מחלק דיבידנד מנטרלת את כל ניגוד העניינים בין חברה שפועלת הרבה פעמים למקסם את הרווחים שלה לבין הציבור שמשקיע את ההון שלו בשוק.

<עמיחי גרין: לכן אנחנו חושבים שזה נושא שחייבים לפתוח אותו, חייבים לאפשר.

<עמיחי גרין: אני אומר בכנות שהלוואי וגופים כמו אופ"ק יצליחו, אנחנו קצת יותר סקפטיים לגבי העובדה שיהיו איגודי אשראי לכן אנחנו חושבים שחייבים לאפשר גם מור לחל"צים.

<עמיחי גרין: לדעתנו החוק כמו שהוא כתוב היום, לא יאפשר לדברים האלה לקרות.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: היה לי חשוב לתת לך לדבר כיוון שאנחנו מדברים כל הזמן על הדור הצעיר והיה לי חשוב לתת את ההזדמנות.

רחל עזריה: זה מאוד חשוב שאתם מעורבים בעניין.

רחל עזריה: הנקודה שהעלית היא לגבי האגודה הישראלית להלוואות, האפשרות של חברה לתועלת הציבור.

רחל עזריה: זה נושא שאנחנו צריכים לראות איך פותרים אותו.

רחל עזריה: דברתי אתמול עם בנק ישראל לראות אם יש דרך אלטרנטיבית, זה נשוא שחשוב מאוד שייכנס.

רחל עזריה: הסוכנות היהודית בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: תודה.

<דוידה לחמן מסר: אני עובדת במיזם שהמנהל שלו הוא אמיר שניידרמן, שנמצא כאן.

<דוידה לחמן מסר: מיזם של הסוכנות היהודית להקמת פלטפורמה להלוואות חברתיות ללא ריבית ויש לנו מספר בעיות קטנות עם הצעת החוק.

<דוידה לחמן מסר: הצעת החוק הכירה בכך שיש מערכת חברתית לתיווך באשראי וכך אנחנו מודים לגורמי הממשלה שבאמת מצאו לנכון להבין שיכולים להשתמש גם בפלטפורמות P2P למטרות שונות מאשר רק לעשיית רווחים.

רחל עזריה: יש התנגדויות לנקודות?

<דוידה לחמן מסר: כן.

<דוידה לחמן מסר: עד עכשיו לא קבלתי אישור מאף אחד מגורמי הממשלה לבקשות שהעליתי, אני אעלה את שלושת הבעיות בקצרה.

<דוידה לחמן מסר: משהו קצר לפני, למי שלא מכיר את הבעיה, אנחנו רוצים לתת הלוואות להקמת עסקים קטנים לפיתוחם והרחבתם.

<דוידה לחמן מסר: כאשר עסק קטן יכול להיות עסק של אדם יחיד ואנחנו מבקשים גם לאפשר לנו לתת הלוואות לעסקים שמאוגדים כחברות.

<דוידה לחמן מסר: חזרתי ואמרתי, אני רוצה להקים עסק כגננת, אני יכולה להקים אותו כחברה ואני יכולה להקים אותו כעוסק מורשה.

<דוידה לחמן מסר: הצעת החוק שלפנינו מונעת ממני את האפשרות כפלטפורמה להלוואות ללא ריבית וגם אולי לאחרים אבל אני מדברת עכשיו רק על עצמנו.

<דוידה לחמן מסר: היא מונעת מאתנו לאפשר לתת הלוואה לגננת שרוצה להקים את זה באמצעות חברה או לגננת שרוצה להקים מפעל קטן למזון.

<דוידה לחמן מסר: כל העסקים הקטנים הללו שמאוגדים כתאגידים לא יוכלו לקבל הלוואות לעולם מפלטפורמות P2P.

<דוידה לחמן מסר: כל הפתרונות שהרשות לניירות ערך מציעה הם לא רלוונטיים, הם לא לעניין.

<דוידה לחמן מסר: צריכים לפתור הלוואות עד גובה מסוים לעסקים קטנים שמאוגדים כתאגידים מהפיקוח של הרשות לניירות ערך ולהכניס אותם לפיקוח של אגף שוק ההון.

<דוידה לחמן מסר: זאת מפני שפלטפורמה יכולה לעבוד עם רגולטור אחד, אם אנחנו נקים את המיזם שלנו בעזרת

<דוידה לחמן מסר: כם אני מקווה ואנחנו רוצים לתת הלוואות ללא ריבית, איך נוכל לעבוד מול שני רגולטורים?

<דוידה לחמן מסר: בבוקר אחד יגיד א' ובערב אחד יגיד ב'.

<דוידה לחמן מסר: אין סיבה להקשות על הלוואות לעסקים קטנים עד גובה של 300,000 שקל מלקבל הלוואות באמצעות הפלטפורמות הללו ולהכריח אותם או לקחת את זה בתור יחידים במסגרת המודל של B2B או לקחת את זה ולהיות עוסק מורשה כי B2B תיתן את זה לצורך העניין לעסקים שמנהלים עם ריבית אבל אני, שרוצה לתת הלוואה ללא ריבית, לא אוכל לתת את זה לחברה.

<דוידה לחמן מסר: אני חושבת שהמגבלה הזאת לא הוגנת, היא לא רציונאלית ולא משרתת את המטרה החברתית החשובה שאנחנו רוצים לאפשר הלוואות ללא ריבית לעסקים קטנים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית בישראל.

<דוידה לחמן מסר: גורמי הממשלה לא נתנו לנו מענה על זה.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו מבקשים להסדיר את זה במסגרת ההסדרה שלנו.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו לא מטפלים עכשיו בתיקון עולם, למרות שאנחנו רואים חשיבות רבה בתיקון עולם כך שזה יורחב לכולם, אבל אנחנו בהגדרה שלנו מבקשים להגדיל את זה.

<דוידה לחמן מסר: זו נקודה ראשונה – תאגידים.

<דוידה לחמן מסר: נקודה שני זה גובה הסכום.

<דוידה לחמן מסר: הוגבלנו עד עכשיו ל-100,000 שקל להלוואה.

<דוידה לחמן מסר: יושב כאן חבר כנסת עיסאווי פריג' וחברים אחרים שיודעים שכדי לפתוח עסק קטן לפעמים 100,000 זה לא סכום.

רחל עזריה: אז את מבקשת להגדיל.

רחל עזריה: מה עוד?

עיסאווי פריג': זה תכלית החוק.

<דוידה לחמן מסר: זה תכלית החוק.

<דוידה לחמן מסר: יצרנו פתרונות במסגרת הלבנת הון של פיזור מ-20% על מגבלת לווה.

<דוידה לחמן מסר: הנקודה השלישית היא שאנחנו מבקשים שבמסגרת ההגדרה כל פעם שצריך לקבל אישור, קבעו לנו אישור השר.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו מבקשים שבמקום אישור השר יהיה כתוב אישור המפקח.

<דוידה לחמן מסר: זה הכול.

<דוידה לחמן מסר: זה לא דבר מסובך.

<דוידה לחמן מסר: נושא אחרון, נושא שגורמי הממשלה כן הסכימו, הנושא של חשיפת המלווים.

<דוידה לחמן מסר: אצלנו, האדם עולה על הפלטפורמה, מספר את הסיפור האישי שלו.

<דוידה לחמן מסר: אני דידי, רוצה להקים גן ילדים בישוב ירוחם לילדים בעלי לקויות למידה.

<דוידה לחמן מסר: לצורך זה אני מבקשת הלוואה של 200,000 שקל ואני מאוגדת כחברה, או שזה לא שייך.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה לאפשר את הזיהוי של הלווה ובמקביל, מאחר והפלטפורמה שלנו מקבלת את הכסף מיהדות התפוצות בארץ ובעולם, גם אפשרות זיהוי המלווים.

<דוידה לחמן מסר: תודה רבה.

<לינור דויטש: אני רק רוצה לתמוך בדברים שאמרה דידי, שאנחנו מסכימים בנקודה של לאפשר לעסקים קטנים וחייבים לפתור את העניין הזה כי זה פשוט הזוי שהחוק יעבור בלי למצוא לזה פתרון.

<לינור דויטש: כנ"ל הנושא של רשות המפקחת, אנחנו חושבים שלא הגיוני לתת, עם כל הכבוד לעבודה שיש את החוק של הרשות לניירות ערך, אנחנו חשובים שזה לא יהיה נכון מבחינת התנאים והרגולציה הנדרשת להכניס את העסקים הקטנים תחת הכנפיים של הרשות לניירות ערך במיוחד שיש את הרשות לשוק ההון שיכולה לפקח על זה בקלות יחסית וקל מאוד להכפיף אותם לשם והפתרון יהיה נכון יותר ולא יהיה רגולטור כפול.

<לינור דויטש: נקודה אחרונה היא בנושא של להעביר את הנושא של חשבון נאמנות לא תחת פיקוח של הבנקים אלא תחת פיקוח של רשות שוק ההון.

<לינור דויטש: אנחנו חשובים שיש פה ניגוד עניינים מובנה בהקשר הזה שהפיקוח על הבנקים הוא זה שלמעלה שיהיה אחראי.

<לינור דויטש: עד כה הוא לא הוכיח את עצמו בהקשר הזה ואנחנו חושבים שיהיה נכון להעביר אותם לרשות לשוק ההון.

<לינור דויטש: אנחנו כמובן ניכנס לעומק בסעיפי החוק עצמם.

<שגיא בלשה: שגיא בלנש, מנכ"ל האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית.

<שגיא בלשה: נמצא מאחורי היושב-ראש אופיר עוזרי.

<שגיא בלשה: רבות דובר על הנגשת אשראי למודרי אשראי, דבר שהיום אין לו פתרון כל-כך טוב לא בפלטפורמות ולא בבנקים.

<שגיא בלשה: לאגודה יש הון עצמי של 200 מיליון שקל, שזה סכום שהוא בסדר גודל של כל הפלטפורמות ביחד ואולי פי 20 מכל אגודות האשראי, יכול להיות שאני טועה במספרים, אבל גדול בהרבה.

<שגיא בלשה: היום אנחנו מנגישים אשראי בכל רגע נתון, 11,000 איש מהמעמד הבינוני ומטה, מקבלים מאתנו הלוואות, גם הלוואות פרטיות וגם עסקים קטנים וזעירים.

<שגיא בלשה: יש לנו אפשרות ורצון להנגיש כמות גדולה יותר של אשראי.

<שגיא בלשה: כיום כל מקורות האשראי שלנו מגיעים מפילנתרופיה הכול מתרומות ואנחנו נותנים את זה ללא ריבית.

<שגיא בלשה: תורמים נותנים כסף ואנחנו מלווים אותו לאנשים מודרי אשראי.

<שגיא בלשה: האגודה קיימת 27 שנה, אפשר לנצל את הידע איך לתת אשראי, כל התהליך מקבלת קהל, חיתום, גבייה והוצאה לפעול.

<שגיא בלשה: אנחנו יכולים להנגיש את זה לאוכלוסיות יותר גדולות, אבל לשם כך אנחנו צריכים שיאפשרו לנו לקבל פיקדונות ולתת אשראי.

<שגיא בלשה: הגלגול הקודם של החוק נתן לאגודות אשראי להיות גופי פיקדון ואשראי.

<שגיא בלשה: אנחנו מבקשים שיתנו גם לחברות לתועלת הציבור כמוש אמר עמיתי מהתאחדות הסטודנטים והיה ויינתן לחברות לתועלת הציבור או לעמותות להיות גופים שנותנים פיקדון ואשראי, אנחנו נוכל בזמן קצר להנגיש אשראי בסכום מאוד גבוה לאוכלוסיות מודרות.

<שגיא בלשה: תודה רבה.

רחל עזריה: אני מבקשת שתעלה את הדברים על הכתב ותגיש לוועדה כדי שנוכל לראות איך ניתן לסייע.

רחל עזריה: אופק בבקשה.

<יפעת סולל: עורכת דין יפעת סולל חברת הוועד המנהל של אופק.

<יפעת סולל: אופק בימים אלה בתהליך הרישוי להפוך לאגודת אשראי בהתאם לחוק שייכנס לתוקפו ב-1 ביוני.

<יפעת סולל: אנחנו בשיתוף פעולה עם טריא בפרויקט כבר פועל מזה מספר חודשים, שמאפשר לחברי אופק להשקיע בהלוואות עמיתים שיש בהם ערך חברתי, שאנחנו מייצרים היום פרויקטים שעומדים בעקרונות שיש לנו עניין לקדם.

<יפעת סולל: למשל נושאים של פאנלים סולאריים, זכויות עובדים.

<יפעת סולל: כל הרציונל של הפעילות אומר שאנחנו רוצים לאפשר לחברים שלנו להשקיע את הכסף שלהם בפרויקטים שנותנים ערך מוסף שהם רוצים לקדם אותו כי יש להם ענין ערכי אידיאולוגי לקדם אותו ולמעשה אנחנו מייצרים את החיבור הזה בין הרצון של החברים להשקיע ולקבל תשואה שהיא תשואה לא גבוה אבל היא מעבר למה שהם לא מקבלים היום בבנקים, לבין האפשרות לעשות את זה עם פלטפורמות ה-P2P שמאפשרות את זה.

<יפעת סולל: כל הרציונל של הלוואות עמיתים הוא רציונל שאצלנו בתנועה הקואופרטיבית הוא מאוד משמעותי.

<יפעת סולל: הוא מאוד חזק היום בכל העולם הקואופרטיבי.

<יפעת סולל: למעשה כשאני מדברת עם אנשים בעולם הקואופרטיבי אומרים ליש אם היו מתחילים היום פעילות פיננסית שפועלת למען החברים ולמען הקהילה, שזה בסיס הרעיון, אז הדרך הכי פשוטה לעשות את זה היא באמצעות הפלטפורמות של P2P.

<יפעת סולל: אני חושבת שכמו שיש פטור מרישוי ספציפי לבנקים בחוק, צריך להיות גם לאגודות אשראי.

<יפעת סולל: אגודות אשראי הם הדרך הכי רציונלית לקדם את הפרויקטים האלה.

<יפעת סולל: מאוד חשוב להבין שיש פה גם סוגים שונים של פעילות.

<יפעת סולל: יש פעילות שהמטרה שלה היא למקסום רווחים ויש גופים שהמטרה שלהם היא לקדם מטרות קהילתיות חברתיות וציבוריות ואלה דברים שצריך יהיה לשים לב אליהם במהלך החקיקה.

<רועי כהן: קודם כל אני שמח על הדיון כי זה מאפשר לי כנשיא לה"ב שזה לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל, להציף פה בעיה.

<רועי כהן: אני שמח שנמצאים פה הסוכנות לעסקים קטנים, אנחנו תומכים בכל העמדה שלהם והעמדה של דידי ולינור שהציגו לגבי זה.

<רועי כהן: אני רוצה להגיד שיש פה מציאות של טריפה של העסקים הקטנים והעצמאיים בישראל.

<רועי כהן: יש פה גופים שקמים כמו פטריות אחרי הגשם כדי לקחת את הכסף של העסקים שלא כדין בהלוואות, בריביות אסטרונומיות.

<רועי כהן: יש פה סוף כל סוף הזדמנות לעשות תיקון שמראה שהמדינה קצת חושבת, מה שלא קורה בדרך כלל, עבור העצמאים והעסקים הקטנים.

<רועי כהן: הם בעצם מנוע הצמיחה.

<רועי כהן: לכן, כשאני רואה שלא מופיע שלווה יכול להיות גם עצמאי וגם עסק קטן, אז שוב מדירים את אותם אנשים שצריכים את העזרה הזאת.

<רועי כהן: מבדיקה שלנו עולה ש-10,000 עסקים נסגרו כתוצאה מקושי תזרימי.

<רועי כהן: 16,000 אנשים נכנסו למעגל פושטי רגל בשנת 2016.

<רועי כהן: אנחנו באים סוף סוף עם תכנית P2P כדי שאנשים יעזרו לאנשים שבאים לעשות משהו ושוב מדירים את העסקים הקטנים והעצמאיים.

<רועי כהן: אני בטוח שהיושבת-ראש וחבר הכנסת פריג' מכירים את הסיפור הזה.

<רועי כהן: העצמאיים משוועים לפתרון, לגיוון של פתרונות מימון.

<רועי כהן: זאת ההזדמנות שלכם ככנסת ישראל לעצור את הטריפה הזאת, לעצור את זה שכל יום את רואה מאחורי אוטובוס עוד קרן שקמה לתת לך עוד 100,000 שקל רק לא אומרים כמה ה-100,000 שקל האלה יעלו לך.

<רועי כהן: 20% או 30% לאותו עסק קטן.

<רועי כהן: העיקר כתוב בוא עסק, בוא תיקח את ה-100,000 שקל, אבל לא יודעים שמפילים אותו.

<רועי כהן: אני רוצה שבכנסת הזאת תהיה התייחסות לעסקים האלה.

<רועי כהן: אני שמח על הדיון, אנחנו נלווה אותו.

<רועי כהן: יש פה הזדמנות היסטורית לעשות שינוי כלפי סקטור שמצפה לזה.

רחל עזריה: תודה רבה על נייר העמדה.

רחל עזריה: אני רוצה לסכם.

רחל עזריה: אני מברכת על הישיבה, הייתה ישיבה יעילה ורצינית.

רחל עזריה: לקראת הישיבה הבאה יש כמה דברים שאני מבקשת.

רחל עזריה: עלו כמה אתגרים שהוצגו על-ידי החברות שעוסקות בפלטפורמות ואני מבקשת שני דברים: יש עבודה משותפת של בנק ישראל עם רשות שוק ההון ואני מבקשת שעד הדיון הבא יהיה לנו את ה-MOU, שאנחנו נדע בדיוק והדברים יהיו סגורים וברורים.

רחל עזריה: אני מבקשת שתגיעו לכמה יותר הסכמות.

רחל עזריה: במקביל אני מבקשת ממשרד האוצר לבוא עם פתרונות אפשריים לנקודות שהועלו, של העניין של פתיחת החשבון, שכמו שאנחנו רואים יש הרבה שותפים לחוויה.

רחל עזריה: העניין של ביצוע הפעולות, של העמלות.

רחל עזריה: כמה שיותר פתרונות.

<שירלי אבנר: זה בנק ישראל לא משרד האוצר.

רחל עזריה: רעיונות לפתרונות.

רחל עזריה: אנחנו מחפשים את הפתרונות.

רחל עזריה: אתם תעשו את העבודה של ה-MOU ואני מאוד מקווה שנוכל לפתור את זה ולהגיע לפתרונות שיהיו מספיק טובים שנדע שהפלטפורמות נמצאות בידיים טובות.

רחל עזריה: במקביל אני גם רוצה שהם גם יעלו רעיונות ואנחנו נשמע אותם בדיון הבא.

רחל עזריה: אני מבקשת לשמוע את הנאמנים.

רחל עזריה: דובר על מספר גדול של חשבונות בבנק שיש לנאמן, אני מקווה שנוכל לשמוע קצת מהנאמנים.

רחל עזריה: אני חושבת שזה יסייע לנו לדיון.

רחל עזריה: נושא נוסף שנדון בו בהרחבה הוא הנושא של העסקים הקטנים.

רחל עזריה: אני שמחה שרועי העלה את זה ובסוף, כי היינו שקועים בנושאים אחרים.

רחל עזריה: זה גם עלה על-ידי הסוכנות.

<שרה קנדלר: יושב-ראש הרשות לניירות ערך ישמח להגיע לדיון.

<אריאלה מלכה: יושב-ראש הרשות היה אמור להגיע.

רחל עזריה: הוא הוזמן.

רחל עזריה: נזמין שוב, לכבוד יהיה לנו.

<שרה קנדלר: העניין מוסדר לחלוטין.

רחל עזריה: אם ככה על אחת כמה וכמה, כמו בדיון עם בנק ישראל, אם אנחנו צריכים להגיע להסכמות, אז מה טוב.

רחל עזריה: נשתדל ונתאמץ להגיע להסכמות גם בעניין הזה.

רחל עזריה: שמענו על כמה אתגרים שעלו, חשוב לומר שהחוק הזה בא לאפשר לציבור להשקיע כספים בצורה טובה ולקבל הלוואות בצורה טובה.

רחל עזריה: שיהיו כמה שיותר אנשים שותפים למהלך הזה.

רחל עזריה: יש כמה אתגרים לפתור, גם את מערכת היחסים עם הבנקים, גם את הנושא של העצמאים והעסקים הקטנים והבינוניים.

רחל עזריה: אנחנו פה כדי לתת את הפתרונות, נמשיך את הדיון ביום שני הבא.

רחל עזריה: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.