הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 178, 2016-12-15 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

קארין אלהרר: היום ה-15 בדצמבר 2016, ט"ו בכסלו התשע"ז.

קארין אלהרר: הנושא שלנו הוא חברת דואר ישראל בע"מ – הטיפול בדואר הבינלאומי, דוח מבקר המדינה 67א' וחברת דואר ישראל בע"מ – היבטים בניהול משאבי אנוש, דוח 66, ישיבת מעקב.

קארין אלהרר: בוקר טוב לצוות מבקר המדינה ולמבוקרים.

קארין אלהרר: עושה רושם שחברת דואר ישראל ואני חושבת שכולנו לא היינו ערוכים לעניין הזה, שפתאום רוב תושבי ישראל עושים כל כך הרבה קניות באינטרנט.

קארין אלהרר: באמת הייתה עליה מאד מאוד גדולה של כמות ההזמנות של מוצרים מחו"ל, אני חושבת שזה באמת נעשה נפוץ, לפחות מהאנשים שאני מכירה וכל זה אמור לעבור דרך חברת דואר ישראל.

קארין אלהרר: יש עוד חברות, אבל בעיקר.

קארין אלהרר: בשנים 2011-2015 חל גידול ניכר במספר הטובין שרכשו אזרחי ישראל באתרי סחר אלקטרוני בינלאומיים, שנשלחו אליהם באמצעות שירותי חברת הדואר.

קארין אלהרר: לפי הנתונים שמצויינים בדוח מבקר המדינה, הכמות עלתה פי חמש מכ- 100 טון בינואר 2011 לכ- 500 טון באותו חודש ב- 2015.

קארין אלהרר: בד בבד עם הגידול המתמשך הזה, הייתה ירידה ניכרת בכמות פריטי הדואר הוותיקים שאנחנו מכירים יותר, היום הדואר האלקטרוני עובד יותר מאשר הבול בדואר.

קארין אלהרר: מהדוח עולות כמה בעיות משמעותיות, כך הדואר לא היה מוכן לתחום של הבינלאומי.

קארין אלהרר: תלונות רבות הגיעו לנציבות תלונות הצבור במשרד המבקר ולנציבות תלונות הצבור שבחברת הדואר, הגיעו גם תלונות רבות לכנסת ואתם בוודאי מכירים את העובדה שהיו דיונים בוועדת הכלכלה של הכנסת.

קארין אלהרר: יצויין שהחברה נמצאת בתהליכי שיפור של כמה משירותיה, על חלק מהדברים שמענו בדיונים קודמים ואנחנו רוצים לשמוע איך זה מתקדם, כמובן.

קארין אלהרר: בעיה נוספת ומעניינת, היא אובדן מס הכנסה על מוצרים שנכנסים לכאן.

קארין אלהרר: מהדוח עולה שחברת הדואר לא בודקת מספיק את החבילות והיעדר הבדיקה גורם לאובדן מס פוטנציאלי בסך 200 מיליון שקל.

קארין אלהרר: אני חייבת לומר כמחוקקת, כל הצעת החוק שאני מציעה עולה הרבה פחות ויכולה לשפר את מצבם של אזרחי מדינת ישראל שיפור ניכר.

קארין אלהרר: אסור לנו לזלזל, זה המון כסף ולכן אנחנו צריכים לעשות הכול כדי שהדבר הזה יקרה ועושה רושם שזה לא קורה, בגלל כשלים במערכות בין רשויות המס לבין דואר ישראל והייתי שמחה לשמוע איפה זה נופל ואם יש סיבות טובות או סיבות שאי אפשר לפתור, כי אם יש משהו שאפשר לפתור אז אנחנו מצפים שזה יקרה.

קארין אלהרר: דבר נוסף, אין מערכת שמנטרת את חבילות הדואר.

קארין אלהרר: חבילה שלא מגיעה ליעדה מוחזרת, אין לדעת שזה מה שקרה וקשה מאד לאתר את החבילה, כך שיש דברים לפתור.

קארין אלהרר: אני מבקשת לדעת מי הנציג הבכיר של דואר ישראל, המנכ"ל, שלום אדוני, ורשויות המס, שלום אדוני.

קארין אלהרר: אדוני, עורך הדין צחי סעד, מנהל החטיבה הכלכלית, בבקשה.

<צחי סעד: בוקר טוב.

<צחי סעד: היום במאה ה-21, הדואר עדיין נותר כשירות חיוני לכלכלה, למסחר, לכל אזרח, למרות שהוא לובש ופושט צורות בכל העולם וגם כנראה אצלנו.

<צחי סעד: עדיין זה שירות חיוני בצורה כזו או אחרת והוא נדרש כדי לקדם את המסחר ואת הכלכלה.

<צחי סעד: לצערנו, במהלך השנים האחרונות העולם התקדם מאד קדימה והדואר שלנו נותר מאחור.

<צחי סעד: למעשה, התרחשה איזושהי מהפיכה בתחום הדואר בעולם והייתה צריכה להיות גם אצלנו, אבל הדואר שלנו קלט אותה באיחור והליכי השיפור והשינויים שנעשו, נעשו בשלב מאוחר יחסית.

<צחי סעד: צריך לזכור שהדוח שלנו מתייחס לתחילת שנות האלפיים עד סוף 2015 תחילת 2016, כשאכן נעשו שינויים ושיפורים מאד מאוד חשובים שבטח יפורטו כאן בהמשך ואנחנו ערים לזה ומברכים על כך.

<צחי סעד: יחד עם זאת, צריך לזכור שני דברים: 1 - השינויים האלה נעשו בעקבות מצב קטסטרופלי בשירותי הדואר, כלומר נוצר מצב של משבר קשה ולמעשה חלק מהשינויים והשיפורים הם בבחינת תחזוקת שבר.

<צחי סעד: זאת אומרת, זה נעשה רק כשהמצב נעשה קשה מנשוא.

<צחי סעד: 2 - התהליך עדיין לא הושלם ועדיין צריך להמשיך ולשפר אותו.

<צחי סעד: גם לגבי מה שנשמע פה, צריך לראות מה עדיין צריך להמשיך ולעשות.

<צחי סעד: נֶאֱמר שהדואר לא נערך למהפכה שהייתה.

<צחי סעד: המעבר לדואר נפחי, ריבוי ההזמנות האישיות מחוץ לארץ, הנושא של ימי שיא ופיקים בתקופות הדואר והפחתה בפעילות המכתבים השגרתית שהייתה פעם.

<צחי סעד: אנחנו טיפלנו בתחום הדואר במספר הזדמנויות.

<צחי סעד: היה דוח משנת 2015, שעסק בנושא משאבי האנוש בדואר והיום הוא רשום כדיון מעקב לדיון הזה.

<צחי סעד: הדוח משנת 2016, שפורסם למעשה לפני חודשיים בנושא הדואר הבינלאומי, שהוא מרכז הדיון היום.

<צחי סעד: ביררנו את נושא התלונות אצלנו במסגרת נציבות תלונות הצבור וטיפלנו בתלונות רבות בנושא הדואר וגם היום אנחנו ממשיכים ומכינים דוחות נוספים בנושא הדואר.

<צחי סעד: אני כבר יכול להגיד, שנושא השרות ללקוח הוא נושא שנמצא אצלנו בטיפול ויש דוח בהכנה שיפורסם בדוח השנתי הבא שלנו.

<צחי סעד: בסופו של דבר עלו ליקויים משמעותיים, גם בטיפול בדואר הפנים.

<צחי סעד: צריך לזכור שאמנם זה לא הנושא המרכזי בדיון היום, אבל דואר הפנים נותר בעייתי.

<צחי סעד: הדואר הנפחי הבינלאומי שעומד במרכז הדיון היום, הנושא של איכות השרות ללקוח וגם לסגור את נושא מבנה הדואר, ההתנהלות הפנימית ותקינות התהליכים הפנימיים, שהוא גם נושא חשוב וצריך להביא אותו בחשבון.

<צחי סעד: בסופו של דבר, התוצאה של אי המוכנות הזאת למהפכה שהייתה ולתהליכים שהשתנו, היוותה בסופו של דבר פגיעה במסחר.

<צחי סעד: פגיעה במשק, פגיעה בתהליכי מסחר, פגיעה בצרכנים הפרטיים.

<צחי סעד: בסופו של דבר הממשלה קבעה מדיניות שהיא רוצה לעודד את היבוא האישי, לתת הקלות בתחום הזה וגם כחלק מהרצון להפחית את יוקר המחיה, שזה גם נגזרת של הנדבך הזה אבל בסופו של דבר ההיערכות הלא מוכנה והפיגור בתחום הזה למעשה גרמו נזק ישיר לאזרחים, למשק ולכלכלה.

<צחי סעד: ברשותך, אם אפשר, אני אבקש ממר חנן פוגל מנהל אגף הביקורת שעשה את הדוח, לפרט את הליקויים בדוח.

<צחי סעד: לאחר מכן, בקצרה, מנהל אגף נציבות תלונות הצבור, ייתן את הזווית של הטיפול בתלונות.

<חנן פוגל: בוקר טוב.

<חנן פוגל: תחילה, אני מבקש להודות לאייל כהן ולשלמה רצון שאחראים על הדוח החשוב הזה.

<חנן פוגל: דוח מבקר המדינה 67א' כלל פרק בנושא הטיפול בדואר הבינלאומי.

<חנן פוגל: מדובר בתחום המהווה מנוע צמיחה מרכזי בחברת הדואר, נוכח הגידול העצום בהיקפי הסחר האלקטרוני, שנעזרים בשירותי החברה.

<חנן פוגל: בדוח שהתייחס לתקופה שמתקיימת בסוף 2015 אנחנו דיברנו על חוסר יעילות ושירות לקוי של החברה, באופן שמביא לפגיעה באזרחים ובבעלי עסקים במדינה.

<חנן פוגל: נזכיר את עיקר הליקויים שעלו בדוח.

<חנן פוגל: כמו שנאמר פה קודם מדובר פה על היערכות לקויה של החברה לשינויים שחלו בתחומי הדואר הבינלאומי, מכמות של כ-9 מיליון פריטים בשנת 2012 לצפי של מעל 70 מיליון פריטים ב-2020.

<חנן פוגל: אנחנו דיברנו בדוח על אובדן גביית מס שמוערך בלפחות 200 מיליון שקלים והוא נובע מאי קליטת מידע ממוחשב של יותר מ-99% של הפריטים המיובאים.

<חנן פוגל: זה נובע משיתוף פעולה לקוי בין רשות המסים לבין חברת הדואר.

<חנן פוגל: אנחנו דיברנו בנושא נוסף בדוח על כך שהחברה לא עושה שימוש במערכות מתקדמות שיכלו לסייע לה בביצוע של מעקב ובקרה על כל שלבי הובלת הדואר, מהנחיתה בנתב"ג ועד המסירה ללקוח.

<חנן פוגל: גם היום למעשה יש לחברה מידע על מרבית הפריטים רק בשלב שבו הם מגיעים לבתי הדואר האזוריים.

<חנן פוגל: אנחנו מזכירים שהחברה עצמה הגדירה את הנושא הזה של השקעה במערכות מידע, כקריטית להצלחה של מהלך כולל להרחבת פעילות של סחר מקוון.

<חנן פוגל: כלומר, יש מודעות של כולם לחשיבות של המידע הזה ונכון להיום, אין התקדמות רצינית בנושא.

<חנן פוגל: אנחנו הצהרנו בדוח על כך שמתקני הדואר לא ערוכים לגידול העצום בפריטי הדואר שמגיעים מחו"ל.

<חנן פוגל: אנחנו מדברים בעיקר על מתחם הדואר בנתב"ג ועל בית המיון המרכזי ברחוב ההגנה בתל אביב, שהוא בנוי לגובה, הוא צפוף, חסרים בו מכשירים לוגיסטיים משמעותיים, מיכון, חלק גדול מהשקים צריכים להיעמס ולהתפרק באופן ידני.

<חנן פוגל: אנחנו מזכירים שכבר ב-2004 הייתה כוונה להקים קריה דוֹאֲרית והנושא לא נפתר.

<חנן פוגל: אני מניח שנשמע עוד מעט על הנושא של בית המיון הנפחי אבל נדמה שמדובר פה על פתרון ביניים ואילו אנחנו לטווח ארוך צריכים ללכת לכיוון של קרייה דוארית.

<חנן פוגל: זה גם מוזכר בדוח.

<חנן פוגל: הזכרנו בדוח, בהתאם לתקופה שהדוח מתייחס אליה, את השירות הלקוי לצבור הלקוחות שמתבטא בעומסים, בזמני טיפול חריגים, באי יידוע נמענים על קבלת פרטי דואר, על פרטי דואר שמגיעים באופן פגוע ללקוחות וגם את הטיפול הלקוי של מחלקת פניות הצבור בפניות שהגיעו בקשר לדואר הבינלאומי.

<חנן פוגל: אנחנו מדברים על כך שיש נטישת שיחות ברמה גבוהה, מענה שלא מספק, מענה חסר.

<חנן פוגל: חוץ מהנושא של הדואר בדקנו גם גופים נוספים בדוח שלנו ודיברנו גם על משרד התקשורת, שאגף הדואר שלו ביצע בדיקות מצומצמות ולא יעילות על החברה.

<חנן פוגל: בזמנו גם התפרסם דוח מבקר הפנים של משרד התקשורת, שהצביע על כך שנושאים מהותיים לא נבדקים כמו סגירת סניפים, פיקוח רופס על הדואר, טיפול ממושך בפניות שמגיעות לאגף הזה ונכון למועד סיום הביקורת חלק לא מבוטל מהליקויים לא תוקן.

<חנן פוגל: לגבי אגף המכס, הנושא שרק פחות מ-1% מהפריטים נבדקים, מעבר לעובדה של אובדן 200 מיליון שקלים לכל הפחות, מדובר פה גם על כך שנפגעת באופן מהותי הבדיקה של חוקיות היבוא, של פריטים שאסור לייבא אותם.

<חנן פוגל: גם כשהמכס כבר מחליט לקחת פריטים לבדוק אותם באופן ידני אז לפעמים זה מתעכב שבועות רבים בבית המיון בתל אביב, בלי שבכלל הלקוח, מזמין החבילה יודע על זה ומעודכן.

<חנן פוגל: לפעמים הוא אפילו מאשים את הדואר, למרות שזה נמצא ברשות המסים.

<חנן פוגל: אנחנו שוב מזכירים שדוח הביקורת מתייחס לתקופה של עד סוף 2015 ואנחנו מודעים לכך שהדואר, מאז סיום הביקורת וגם במהלכה, נמצא בתהליך של שיפור מתמשך, שכולל שיפורים בעיקר בנושא של מסירת דברי דואר, מבחינת פתיחת מרכזי חלוקה, שעות פתיחת סניפים, משלוח הודעות SMS ואני מניח שיורחב פה בהמשך.

<חנן פוגל: אנחנו רואים את זה בצורה חיובית.

<חנן פוגל: אנחנו מניחים שהצעדים האלה, ביחד עם צעדים נוספים שאנחנו נדבר עליהם היום, יביאו לשיפור השרות לאזרח, להגברת האמון ובכלל, להפחתת יוקר המחיה בישראל.

<יונתן מרקוביץ': אנחנו מנציבות תלונות הציבור.

<יונתן מרקוביץ': התחלנו את השנה הזאת עם אופטימיות רבה מאד, כי השנה הקודמת הייתה שנת שיא של כל הזמנים במספר התלונות וגם בשיעור התלונות המוצדקות.

<יונתן מרקוביץ': ביקרנו במוקד שוהם ותלינו בו תקוות רבות שאולי אנשים יקבלו שרות ולא יצטרכו לפנות אלינו שוב.

<יונתן מרקוביץ': העובדות.

<יונתן מרקוביץ': בשנת 2016, עד כה כי השנה עוד לא נגמרה, כבר קיבלנו 670 תלונות שזה לא נופל בהרבה מן השיא של שנה קודמת.

קארין אלהרר: כמה היו בשנה קודמת?

<יונתן מרקוביץ': 709.

<יונתן מרקוביץ': שיעור התלונות המוצדקות הוא 71%, ב- 2% יותר גבוה משנה קודמת.

<יונתן מרקוביץ': להערכתנו, מרבית התלונות נוגעות לעניין הדואר הבינלאומי, לכל אורך התהליך.

<יונתן מרקוביץ': זאת אומרת, יש תלונות על עיכוב בהעברת דברי הדואר מרגע קליטתם בארץ, אי קבלת הודעות של הגעת הפריטים ליחידות, דבר שיכול להוביל להחזרתם לשולח ולאובדן דברי דואר.

<יונתן מרקוביץ': מה שכואב יותר הוא הנושא של שרות הלקוחות, מספר התלונות שאנחנו מקבלים מאנשים שאומרים "בסך הכול אני מנסה ליצור קשר, אני לא מצליח ליצור קשר".

<יונתן מרקוביץ': למרות שהדואר עשה מאמצים מאד גדולים, המוקד הוא מוקד מרשים מבחינת ההיערכות, יש תלונות על כך שמשאירים מספר ולא חוזרים אליהם וגם תלונות על כך שהנציג לא מצליח לעזור בכלל לאדם שהתקשר אליו - - -

קארין אלהרר: באיזה היבט הוא לא מצליח לעזור?

<יונתן מרקוביץ': הרבה פעמים אין לו ידיעה על מה שקרה עם החבילה.

<יונתן מרקוביץ': זה דבר ראשון.

<יונתן מרקוביץ': למעשה, לאף אחד אין ידיעה על מה שקרה לחבילה.

<יונתן מרקוביץ': היא איפשהו הלכה לאיבוד בדרך.

<יונתן מרקוביץ': יכול להיות שהיא תצוץ בעוד שבוע שבועיים חודש.

<יונתן מרקוביץ': אנחנו מדברים הרבה מאד עם הצרכנים ואנחנו מסבירים להם את הדברים הללו ואחרי שאתה מסביר להם בצורה קצת יותר גלובלית איך המערכת עובדת אז האדם לפחות מבין מהי הבעייתיות ומהי צריכה להיות הציפיה שלו.

<יונתן מרקוביץ': בלא מעט תלונות אתה מקבל רושם שהוא לא מספיק הבין מהמגע.

<יונתן מרקוביץ': יכול להיות שצריך להדריך יותר את הנציגים איך להסביר את הדברים.

<יונתן מרקוביץ': לסיכום, משטף התלונות מצטיירת תמונה של תסכול של אותם הלקוחות שפנו אלינו.

<יונתן מרקוביץ': אנחנו ערים לכך שאם יש מאות מיליונים של דברי דואר שמסתובבים - - -

אוסאמה סעדי: כמה תלונות קיבלתם?

<יונתן מרקוביץ': 670, שיחסית למספר הכולל של החבילות זה מספר לא רב, אבל מצד שני - - -

אוסאמה סעדי: 670 אנשים או 670 תלונות, כמה אנשים הגישו כמה תלונות?

<יונתן מרקוביץ': בדרך כלל אין הרבה שחוזרים שוב ושוב.

<יונתן מרקוביץ': אין הרבה חוזרים כאלה.

<יונתן מרקוביץ': אנחנו ערים למאמצים הרבים שהושקעו בשיפור השרות ושעוד עומדים להתבצע.

<יונתן מרקוביץ': ראינו שיפור גדול מאד בקצה של התהליך, בקצה של מסירת דברי הדואר.

<יונתן מרקוביץ': אנחנו בתקווה שנראה גם ירידה במספר התלונות בעקבות שיפור כל יתר חלקי התהליך.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת סעדי, אתה רוצה עכשיו או יותר מאוחר?

אוסאמה סעדי: אחרי זה.

קארין אלהרר: בסדר, מאה אחוז.

קארין אלהרר: אנחנו נפנה למנכ"ל חברת דואר ישראל, בוקר טוב.

קארין אלהרר: אני רוצה לפתוח ולשאול וזה גם מתקשר לדיון הקודם שלנו, לסוף הדיון הקודם, אני מבינה שנבנתה תכנית מקיפה לטיפול בפערים, בזמנו התחלת לספר על מרכז שוהם, שהכול יעבוד מאד מאוד טוב, אז אם הכול כל כך טוב איך זה שהוא פחות במציאות?

קארין אלהרר: אני אשמח שתספר לנו גם על התכנית ובכלל, מה אתם עושים כדי להתמודד עם השינויים הקריטיים בהתנהגות או בדפוסי ההתנהגות של צרכנים ישראלים עם הדואר הבינלאומי ועם חבילות?

<דני גולדשטיין: תודה רבה, כבוד היושבת ראש.

<דני גולדשטיין: אני רק אזכיר דבר אחד.

<דני גולדשטיין: כשדיברנו על השינויים התחלנו לדבר על זה בסביבות אוגוסט ספטמבר שנה שעברה, בדיוק כשנעשה דוח מבקר המדינה ואז יצאנו לדרך המאוד מאוד מאוד מעניינת שהיא איפה שאנחנו נמצאים היום.

<דני גולדשטיין: אני יכול להגדיר את זה כמהפכה.

<דני גולדשטיין: אנחנו מעידים על עצמנו אז אני אסביר בכמה מלים מה עשינו ואנחנו במקום אחר לגמרי.

<דני גולדשטיין: התחלנו בתכנית מקיפה שהדירקטוריון עשה.

<דני גולדשטיין: אני הגעתי לתוך תכנית ברורה לגמרי, שאומרת לאן צריך ללכת, לאן השוק הולך עם מערכות הדואר בעולם, ומשם נָענו אפשר להגיד בריצה ,גם מסודרת גם מתוכננת וגם מהירה כדי להתמודד עם כל מה שאנחנו רואים.

<דני גולדשטיין: אני אציג את זה עכשיו בכמה דברים.

<דני גולדשטיין: רק בהתחלה כמה מלים על ההיקפים שאנחנו מטפלים בהם.

<דני גולדשטיין: מדברים על שש מאות פניות אז קודם כל, כל פנייה היא פנייה מהותית וחשובה, היא טובה כי אנחנו לומדים ממנה אבל אנחנו מוסרים כל יום 200,000 חבילות.

<דני גולדשטיין: אנחנו בימים של הסייבר ועם אמצעי הקניות האלו אנחנו מגיעים ל-600,000 חבילות ביום.

<דני גולדשטיין: אנחנו מגיעים למצב שבחודש הזה יש מעל 6 או 7 מיליון חבילות למסירה, אנחנו שולחים כל יום בין 2-3 מיליון מכתבים ללקוחות ויש לנו מעל 3 מיליון ביקורים בסניפים בחודש.

<דני גולדשטיין: אנחנו מדברים על היקפים ענקיים ומול ההיקפים האלה אנחנו בונים את כל המערכות שלנו.

<דני גולדשטיין: לכן כשאנחנו מסתכלים על התלונות צריך להסתכל עם פרופורציה לשירותים שאנחנו נותנים לכולם.

קארין אלהרר: אדוני בוודאי מבין שלא כל התלונות מגיעות למבקר המדינה.

<דני גולדשטיין: מגיעות אלינו.

<דני גולדשטיין: אנחנו מקבלים תלונות, מטפלים בהן - - -

קארין אלהרר: כמה תלונות אתם מקבלים בשנה?

<דני גולדשטיין: אנחנו לא מקבלים הרבה תלונות, אלא מקבלים פניות ואנחנו מטפלים בפניות.

<דני גולדשטיין: אני מבחין בין תלונה שלפיה אדם איבד חבילה ולא קיבל אותה לבין פנייה עם שאלה כמו איפה החבילה נמצאת ואת זה אנחנו מנסים לפתור.

<דני גולדשטיין: תיכף אני אראה לך איך אנחנו פותרים את זה.

<דני גולדשטיין: (הצגת מצגת) כל נושא הטיפול בַּתלות הבינלאומית מורכב משלושה אלמנטים עיקריים.

<דני גולדשטיין: אחד הוא המיון, הדבר השני הוא ה- Last Mile, שזו החוויה שבה הלקוח מקבל את החבילה והדבר השלישי הוא המידע, שכמו שאמרנו הוא מאד חשוב כי הלקוח רוצה לדעת בכל נקודת זמן איפה נמצאת החבילה ומצד שני ואנחנו רוצים לדעת כחברה, איפה אנחנו נמצאים בכל נקודה בתהליך כדי לבקר את הפעילות שלנו.

<דני גולדשטיין: כאן אנחנו מסתכלים על מה שעשינו עד עכשיו.

<דני גולדשטיין: אני לוקח את מערך החלוקה.

<דני גולדשטיין: קודם כל, חלוקת החבילות עברה לימים בודדים.

<דני גולדשטיין: אנחנו בימים היותר רגועים מגיעים למשהו כמו שלושה ארבעה ימים מנחיתה עד מסירה.

<דני גולדשטיין: בימים כמו היום אנחנו מגיעים לטיפה יותר, שבוע ימים וגם זה ילך וישתפר וזה למרות הנסיקה האדירה של 35% שנה מול שנה.

<דני גולדשטיין: תיכף נראה לכם כמה נתונים שמאד חשובים בכלל, לכל שוק ה- E-commerce.

<דני גולדשטיין: מדינת ישראל היא המדינה הצומחת ביותר ב-OECD בתחום הרכישות באינטרנט והיא משיגה - - -

קארין אלהרר: מצאנו במה אנחנו הכי טובים ב-OECD.

<דני גולדשטיין: תיכף תראי כמה זה תורם ליוקר המחיה.

<דני גולדשטיין: קשה לראות את זה אבל הטור הימני הוא 2010, האמצעי הוא 2015 והשמאלי הוא 2020.

<דני גולדשטיין: ישראל נמצאת במקום מאד נמוך, ישראל נמצאת ב-1% מהסחר קמעונאי ב-2010 של רכישות באינטרנט, עלתה ל-6% ב-2015, היא נמצאת כבר באזור הממוצע של ה-OECD והיא צפויה להגיע בקרוב ל-10% ב-2020.

<דני גולדשטיין: אנחנו בנויים לזה.

<דני גולדשטיין: אנחנו בנינו את עצמנו לתהליך הזה.

<דני גולדשטיין: כאן אפשר לראות כמה אנחנו תורמים ליוקר המחיה.

<דני גולדשטיין: התהליך של הקניות באינטרנט הפך מ-2010 מ-1% שזה 1.5 מיליארד שקל לערך, לקרוב ל-9 מיליארד שקל ב-2015.

<דני גולדשטיין: ב-2016 זה יהיה קרוב ל- 10 מיליארד שקל.

<דני גולדשטיין: 10 מיליארד שקל, רק כדי לשבר את האוזן לכולנו, זה בערך חסכון של 4-5 מיליארד שקל לאזרחים שקונים באינטרנט.

<דני גולדשטיין: אתם רואים את זה הרבה באוכלוסיות כמו למשל, סתם כדי לשבר את האוזן, בני ברק נמצאת במקום החמישי ברכישות באינטרנט.

<דני גולדשטיין: קניות ב- "נקסט בגדים", רואים את זה ואני בטוח שזה עוזר מאוד מאוד כדי לשמור על רמת חיים סבירה ונכונה.

אוסאמה סעדי: הרבנים מתירים את זה, יש הכשר בד"ץ?

<דני גולדשטיין: לגמרי.

<דני גולדשטיין: בנושא של מספר החבילות אתם רואים את הצמיחה, 65% שנה מול שנה.

<דני גולדשטיין: אנחנו נגמור את שנת 2016 עם 53 מיליון חבילות ואנחנו צופים 100 מיליון חבילות ב-2020.

<דני גולדשטיין: התארגנו לזה כבר עכשיו.

קארין אלהרר: איך התארגנתם?

<דני גולדשטיין: עוד שניה אחת.

<דני גולדשטיין: קצת סבלנות, כי זה תהליך מאד מעניין.

<דני גולדשטיין: אחד הדברים החשובים, הוא הדוורים המחלקים.

<דני גולדשטיין: היום הדואר עבר מהדור הישן לדור החדש, שהוא הגאג'טים.

<דני גולדשטיין: הגאג'טים באים במכתבים כאלה ואנחנו שמים אותם בתיבות.

<דני גולדשטיין: הדוור היום יש לו מחשב, הוא רואה בסמארטפון מה הוא צריך לחלק, הוא הולך עם זה, יש לו טלפון חכם, אופניים חשמליים או קטנועים והוא מדווח לנו בכל נקודת זמן.

<דני גולדשטיין: דיברנו על השאלה איפה החבילה נמצאת, אז אנחנו מקבלים און ליין, איפה הוא היה, במה הוא טיפל, מה הוא נתן, כל זה מהדוורים בשטח.

<דני גולדשטיין: מעבר לזה, אנחנו הכנסנו טכנולוגיות מתקדמות לסניפים.

<דני גולדשטיין: החבילות ממוחשבות, אנחנו יודעים בדיוק איפה כל חבילה נמצאת, זה מאפשר לדעת איפה חבילה נמצאת, מאפשר לקצר את זמן המגע וזמן הנתינה ולשפר את חוויית השרות מול הלקוחות.

<דני גולדשטיין: אנחנו יצאנו מעולם של ניירות, שהיינו נותנים פתקים אדומים, מי שזוכר את זה, ללקוחות, היום אנחנו שולחים ללקוח SMS.

<דני גולדשטיין: מיד כשהחבילה מגיעה לנתב"ג שולחים לו SMS שהוא יכול לקחת את החבילה שלו.

<דני גולדשטיין: ברגע שהוא רואה את ה- SMS הוא מיד מגיע.

<דני גולדשטיין: זה מקצר את זמן המחזור ומאפשר לנו לפנות את כל השרשרת, מהגעה ועד מסירה ללקוח.

<דני גולדשטיין: כשהוא מקבל את זה הוא אומר תודה רבה, קיבלתי את החבילה.

<דני גולדשטיין: כשאנחנו מדברים על חוויית השירות ומה אנחנו נותנים ללקוחות, אנחנו מתחילים מזה שאנחנו נותנים מספר מגוון של יכולות מתן ומסירת חבילות, כמו שרות השליחים שאנחנו קוראים לו "הדואר בא אליי" ובו הלקוח יכול לבחור אם לקבל את זה עם שליח עד הבית בתוך עשרים וארבע שעות או לא.

<דני גולדשטיין: בעוד חודש הוא יוכל לקבל את זה תוך שלושים דקות.

<דני גולדשטיין: אם הוא יושב כאן בכנסת והוא רואה ב- SMSשהחבילה הגיעה, הוא יכול להגיד: שלחו לי את זה כאן, לכניסה, הוא יוכל לקבל את זה גם כאן.

<קריאה: תמורת תשלום.

<דני גולדשטיין: הרחבנו, עשינו דבר שלא נעשה במדינת ישראל, הרחבנו את מספר נקודות השירות ללקוחות ב-320 בתוך שנה.

<דני גולדשטיין: אני מזכיר לכולם שהבנקים מצמצמים את הסניפים שלהם וכולם יוצאים היום ועוברים לדיגיטלי במקום לדבר עם לקוחות - - -

קארין אלהרר: כן, אבל זה בתוך חנויות.

<דני גולדשטיין: זה בתוך חנויות, בהחלט, אבל זו נקודת שירות שלנו, מקבלים את זה בתוך החנויות.

<דני גולדשטיין: החנויות פתוחות עד עשר בלילה, אנחנו עובדים עם רשתות - - -

קארין אלהרר: רוב העיסוק שלהן הוא לא בחלוקת דואר, זו הבעיה.

<דני גולדשטיין: תתפלאי, העיסוק שלהן מאד קשור, זה מה שנקרא win-win, בגלל שהן מקבלות traffic פנימה, הן מאד מרוצות מזה, זה מאד חשוב להן - - -

קארין אלהרר: להן אני בטוחה, אני מדברת על המשתמשים בשרות.

<דני גולדשטיין: הלקוחות מאד מרוצים.

<דני גולדשטיין: אם תבדקו את התלונות לא תמצאו תלונה אחת, ההיפך, הלקוחות מרוצים.

<דני גולדשטיין: יש חניה, הם באים ונכנסים לתוך מערכות כאלה ומקבלים את זה בשניות.

<דני גולדשטיין: המשוב לחוויה שאנחנו מקבלים לזה הוא מאד טוב.

<דני גולדשטיין: יותר מזה, זו גם המגמה העולמית.

<דני גולדשטיין: המגמה העולמית היא לייצר שילוב של מערכות כאלו, זה איפשר לנו לפתוח והגענו לקרוב ל-1,020 נקודות מסירה.

<קריאה: מעל אלף.

<דני גולדשטיין: מעל אלף, סליחה, מעל אלף נקודות מסירה ואנחנו ממשיכים.

<דני גולדשטיין: השנה נפתח עוד שמונים עד מאה נקודות כאלו כדי לתת ללקוחות.

<דני גולדשטיין: יותר מזה, עד היום החבילה הגיעה לנקודה הקרובה למקום המגורים, אנחנו משיקים שירות חדש שבו כשאת קונה את המוצר את יכולה להחליט איפה את רוצה לקבל אותו.

<דני גולדשטיין: את יכולה לקבל אותו בכנסת למרות שאת גרה, נגיד, בפתח תקווה.

<דני גולדשטיין: את בוחרת איפה את רוצה לקבל אותו.

<דני גולדשטיין: אנחנו מייצרים סביב תהליך המסירה מערכת מאד משוכללת שהיא ממוחשבת ונותנת ללקוחות את היכולת לקבל את זה.

<דני גולדשטיין: אין ספק ואני אומר את זה כאן בצורה מאד ברורה, אנחנו נמצאים בתוך זרימה מאד גדולה של חבילות למדינת ישראל.

<דני גולדשטיין: החודש הזה, כמו שאמרתי, זה מגיע ל-7,8 מיליון ואולי אפילו יותר, אולי אפילו מגיע ל-10 מיליון.

<דני גולדשטיין: את כל זה אנחנו מוסרים.

<דני גולדשטיין: תחשבו על 10 מיליון לקוחות, אם לא היו מקבלים את זה אז לא היו 600 תלונות אלא היינו מוצפים והיינו קורסים.

<דני גולדשטיין: אנחנו הורדנו, מעבר לזה, את זמן ההמתנה ב-50% ממה שהיה.

<דני גולדשטיין: מקרוב לעשרים דקות המתנה לאזור העשר דקות.

<דני גולדשטיין: למרות הגידול, אתם רואים - - -

קארין אלהרר: אני חייבת להגיד לך, כאזרחית, זה לא הגיע לעיר מגוריי הדבר הזה.

<קריאה: מהי עיר מגורייך?

קארין אלהרר: ראשון לציון.

<קריאה: טוב, זה מחוץ לתחום.

קארין אלהרר: בדיוק לעיר הזאת, זה לא הגיע.

<דני גולדשטיין: ההיפך.

<דני גולדשטיין: בראשון לציון, אני לא יודע מתי היית פעם אחרונה שם אבל בגדול, בראשון לציון אנחנו עם חמשה עשר מרכזי מסירה ויותר מזה, יש אפשרות להזמין תור ואת לא מחכה דקה.

<דני גולדשטיין: למרות הגידול ירדנו בכמות הזמנים וזו עובדה כי אנחנו עובדים על זה בצורה ממוחשבת.

<דני גולדשטיין: זה לא שאנחנו מדברים על משהו שהוא לא ניתן למדידה.

<דני גולדשטיין: עדכנו מערכות ממוחשבות לניהול תורים ביותר מ-390 יחידות שעם זה אנחנו חוסכים מקהל היעד אחוז גבוה מאד.

<דני גולדשטיין: אפשר להזמין תור בקליק, זאת אומרת, את יכולה להזמין תור ולהגיע מתי שאת רוצה ואת נכנסת מידית.

<דני גולדשטיין: הרחבנו את שעות הפתיחה ב-180 יחידות דואר וב-320 מרכזי מסירה.

<דני גולדשטיין: יש לנו 550 יחידת שפתוחות עד מאוחר אחר הצהרים, מאפשרים לאנשים להגיע ולקבל שירות.

<דני גולדשטיין: אחד הדברים החשובים שדיברנו עליהם הוא זה: אנחנו לקחנו את בתי הדואר הישנים ועכשיו אחד אחד אנחנו הופכים אותם למפעלים מסודרים.

<דני גולדשטיין: תיכף אני אראה לכם את זה.

<דני גולדשטיין: הדבר הכי חשוב, הקמנו מרכז בפחות משנה, הקמנו מרכז שהוא המרכז שדיבר עליו חנן על הקריה הדוארית, זו כבר הקריה הדוארית.

<דני גולדשטיין: היא בנויה עד 2020 ואתם יכולים לראות את זה.

<דני גולדשטיין: זו הולכת להיות הקריה הדוארית של דואר ישראל, יש לנו פה שטח חדשני - - -

קארין אלהרר: זה כבר בנוי ועובד?

<דני גולדשטיין: הנה, תמונות מבפנים.

<דני גולדשטיין: לא עובד, יעבוד בינואר.

<דני גולדשטיין: סוף ינואר.

אוסאמה סעדי: איפה זה?

<דני גולדשטיין: במודיעין.

<דני גולדשטיין: אלו תמונות מלפני שבועיים שלושה.

<דני גולדשטיין: כרגע סוללים את הכביש, הכול כבר מוכן, אנחנו מתחילים להכניס את כל המערכות פנימה.

<דני גולדשטיין: אני רוצה להראות את מה שעשינו בבתי הדואר, מאד יפה לראות את זה, כי עברנו מבתי דואר שנראו כך לפני שנה והיום הם נראים כך.

<דני גולדשטיין: זה בית הדואר בראשון לציון שהוא מראשון עד חולון, הוא עובד בצורה מסודרת כמו מפעל, כך שזה יכול לשלוט בדואר.

<דני גולדשטיין: דיברו על מערכת ניטור.

<דני גולדשטיין: אנחנו מכניסים מערכת ניטור מודרנית, בטכנולוגיה של RFID, זהו צ'יפ שמשדר, שעוקב אחרי כל המעברים בין יחידות הדואר.

קארין אלהרר: היום, איך אני עוקבת אחרי חבילה?

<דני גולדשטיין: אם החבילה יש לה מספר והיא רשומה, את נכנסת לאתר של דואר ישראל או לאפליקציה כאן ואת מקבלת מידע בדיוק איפה נמצאת החבילה בכל נקודת זמן.

<קריאה: או לפורטל האישי.

קארין אלהרר: מערכת הניטור מבחינת

קארין אלהרר: כם כבר הושלמה?

<דני גולדשטיין: הקטע של המעקב אחרי החבילות האישיות הושלם.

<דני גולדשטיין: אנחנו עושים עכשיו עוד קומה אחת.

<דני גולדשטיין: אנחנו עוקבים אחרי כל תנועת הדואר, כולל מכתבים, כולל הכול, מנקודה לנקודה בעזרת טכנולוגיה של RFID, זה פיתוח של חברת "מוטורולה", זה יתחיל לעבוד לקראת 2017.

קארין אלהרר: יש לכם מדדים שאתם רואים שיפור?

<דני גולדשטיין: בטח.

<דני גולדשטיין: אנחנו רואים כמה זמן עוברת כל חבילה, אנחנו עוקבים ורואים תוך כמה זמן מוסרים.

<דני גולדשטיין: אנחנו עוקבים יחד עם משרד התקשורת, בכל תקופה, כל חודש, מעבירים להם את השיפורים ברמות השירות, לא רק של זמני השירות בסניפים אלא גם של חלוקת הדואר וחלוקת המכתבים.

<דני גולדשטיין: אני חייב להגיד עוד דבר אחד.

<דני גולדשטיין: במרכז המיון הנפחי אנחנו מקצרים את התהליך, במקרה הזה במודיעין, בצורה מדהימה.

<דני גולדשטיין: חמש נגיעות במוצר.

<דני גולדשטיין: המוצר מגיע לנתב"ג, למודיעין, עובר שיקוף, אנחנו עובדים יחד עם המכס על תכנית עבודה, המכס בטח אחר כך ידבר על זה, עבודה משותפת, הם יושבים בתוך האתר שלנו עם המערכות שלנו, הם רואים את הדברים און ליין גם כתוצאה מהשיקוף ועל כל פריט.

<דני גולדשטיין: אנחנו רואים את הפריטים עם מערכת ה-OCR, מערכת מצלמות משוכללת שמתרגמת את זה לכתובת ומן הרגע הזה, בין יומיים לשלושה זה מגיע ללקוח, כשהוא יכול לראות, מהנחיתה בישראל, איפה זה נמצא, מה קורה.

<דני גולדשטיין: פיתחנו פורטל אישי, שהוא כבר עלה.

<דני גולדשטיין: הוא נמצא בהרצה אבל הוא כבר עלה לאוויר, פורטל שבו את, כלקוח, נכנסת פנימה, יש לך מאה חבילות שהזמנת, הכול נכנס פנימה, את רואה בדיוק כל חבילה איפה היא נמצאת, באיזה שלב היא נמצאת, את יכולה לראות את ההיסטוריה בכל נקודה, את לא צריכה לשאול איפה החבילה שלי, אם זה בזה אז אני יכולה לראות איפה החבילה שלי נמצאת.

<דני גולדשטיין: לפני שנה בדיוק היה לנו מוקד מקומי, היה לנו מוקד שנקרא שוהם והיה רק לתל אביב, רק לאזור המרכז.

<דני גולדשטיין: היו עוד ארבעה מוקדים לא משוכללים שהיו בכל מיני מקומות.

<דני גולדשטיין: הקמנו מוקד משוכלל שהוא ארצי, נותן תשובות לכל הדברים, מכניסים בו עכשיו אמצעים טכנולוגיים כמו צ'אט, כמו שיחה חוזרת ועוד.

<דני גולדשטיין: מה שאני רוצה להגיד זה שאנחנו בתוך שנה של עשייה.

<דני גולדשטיין: אנחנו מריצים את המערכות, אנחנו מייצבים אותן.

<דני גולדשטיין: עכשיו אנחנו נמצאים בתהליכי עיצוב של מערכות.

<דני גולדשטיין: אנחנו כבר בנינו את התשתיות וכרגע אנחנו נכנסים לתוך מערכות העיצוב.

<דני גולדשטיין: יותר מזה, החברה הייתה בפשיטת רגל והיא עברה תהליך הבראה לא קל בשיתוף העובדים וועדי העובדים וההנהלה והמנהלים בכל הדרגים.

<דני גולדשטיין: החברה עברה לרווח, היא השיגה תוצאות לא רעות בתום רבעון שלישי.

<דני גולדשטיין: למה זה חשוב?

<דני גולדשטיין: לא בגלל שאנחנו רוצים להתגאות בזה, אלא כי הכסף שנוצר מזה הולך להשקעות שאנחנו משקיעים, אף אחד לא נותן לנו את ההשקעות האלו.

<דני גולדשטיין: אנחנו משקיעים מהאמצעים העצמיים שלנו בעיצוב הדואר לעתיד לבוא.

<דני גולדשטיין: זה גם היה כואב, בסוף התייעלנו בקרוב ל-900 משרות.

<דני גולדשטיין: את כל שיפור השרות ואת כל העבודה שעשינו, עשינו תוך ירידה של קרוב ל-900 משרות.

קארין אלהרר: מתי נפתח המרכז הגדול במודיעין?

<דני גולדשטיין: סוף ינואר.

קארין אלהרר: איך אתם צופים, כמה זמן ייקח עד שבאמת כל התכנית תיושם?

<דני גולדשטיין: קודם כל, 70% מהתכנית כבר מיושמים.

<דני גולדשטיין: השילוב של המרכז - - -

קארין אלהרר: עצם המעבר, אני מניחה - - -

<דני גולדשטיין: המעבר לשם?

<דני גולדשטיין: אנחנו מניחים שאנחנו נתייצב סופית עד סוף מאי.

קארין אלהרר: עד סוף מאי?

<דני גולדשטיין: כן, אבל זה יבוא בקצב מסוים.

<דני גולדשטיין: הנסיקה תהיה מאד גבוהה, כבר בפברואר ירגישו שינוי, כבר במרץ ירגישו שינוי, אפריל או מרץ הם חגים ובמאי אנחנו כבר נמצאים ב-steady state של הדברים.

<דני גולדשטיין: בסך הכול עשינו פה מהלכים.

<דני גולדשטיין: אפשר לסכם את זה אולי בכמה מלים; מספר יחידות הדואר גדל ב-43%, מ-700 למעל אלף.

<דני גולדשטיין: מספר החבילות מחו"ל גדל ב-66%, מ-32 מיליון ל-53 מיליון.

<דני גולדשטיין: משך ההמתנה בתור ירד ב-50%.

<דני גולדשטיין: שרות עד שעה 20:00 אנחנו כבר נותנים ב-90% מהיחידות שלנו.

<דני גולדשטיין: הזמנת תור בכמעט 400 מהיחידות.

<דני גולדשטיין: הודעות על חבילות ורשומים אנחנו היום עושים במסרונים, בעבר זה לקח הרבה זמן.

<דני גולדשטיין: איתור חבילות על המדף הוא ממוחשב היום.

<דני גולדשטיין: שרות ממוקד ללקוחות עבר ממוקד מקומי למוקד ארצי, ממערכת אנלוגית למערכת דיגיטלית, עם השקעות גדולות ומרכזיה חכמה.

<דני גולדשטיין: השירותים שלנו עוברים מאתר רגיל לפורטל אישי, שבו הלקוחות יכולים לדעת מה קורה.

<דני גולדשטיין: עוד דבר אחד חשוב, אנחנו עוקבים אחרי התהליך הזה.

<דני גולדשטיין: אנחנו עוקבים יחד עם המפקח במשרד ראש הממשלה זאב וולף, בצוות משותף עם המכס ודואר ישראל.

<דני גולדשטיין: עושים מעקב מאד צמוד.

<דני גולדשטיין: זה לא רק שאנחנו רצים קדימה אלא שגם מדינת ישראל תראה שאנחנו תורמים ליוקר המחיה, שאנחנו מבצעים את מה שצריך לעשות בשילוב עם המכס.

<דני גולדשטיין: יש עבודה רבה שנעשתה ואני מקווה שבפעם הבאה, כמו שאת אומרת, נוכל להראות לכם שאנחנו הרבה מעבר למה שהיה.

קארין אלהרר: או.

קארין אלהרר: קיי.

קארין אלהרר: , אני רוצה לשאול עוד שאלה.

קארין אלהרר: כמה מקרים אתם מכירים של חבילות שהגיעו מחו"ל והנמענים שלהם מקבלים הודעה ידנית להגיע לסניף?

<דני גולדשטיין: קודם כל, יש כאלה בצורה אינהרנטית, כי המגזר החרדי, למי שאין טלפון חכם - - -

קארין אלהרר: אבל SMS יש גם בטיפש, לא?

<דני גולדשטיין: לא, חלק יש וחלק אין אז אנחנו מזהים גם את המגזרים שלא ניתן לשלוח להם אבל כמה היום יש עדיין?

<דני גולדשטיין: 20% עדיין וזה נובע גם - - -

קארין אלהרר: האם זה רק המגזר החרדי?

<דני גולדשטיין: לא, זה מי שכותב את מספר הטלפון.

<דני גולדשטיין: מאוד חשוב וזו גם הבמה להגיד את זה, שכשמזמינים מוצר, לכתוב ולהקפיד על מספר הטלפון, כי מספר הטלפון מאפשר לנו לזהות את האדם.

<קריאה: גם את ההזמנה באתר.

קארין אלהרר: לכם אין השפעה אם מספר הטלפון יהיה שדה חובה או לא, נכון?

<קריאה: לנו אין השפעה.

<דני גולדשטיין: זה בבינלאומי אבל אני רוצה להגיד על מה שאמר מבקר המדינה: כמו שאנחנו נתפסנו לא מוכנים, כל העולם נתפס לא מוכן.

<דני גולדשטיין: הייתי לפני חודש בפריז בכנס של מנהלי דואר מן העולם וכולם נמצאים באותה דילמה ובאותו מצב.

<דני גולדשטיין: רצים נגד השעון כדי להתמודד עם זה.

<דני גולדשטיין: זה שוק של 5 טריליון דולר בעולם והוא רק הולך ומתקדם.

קארין אלהרר: האם אתם מבצעים איזשהו מעקב אחרי חבילות שאתם מוצאים מתישהו בנקודות זמן שונות, שלא חולקו?

<דני גולדשטיין: כן.

<דני גולדשטיין: אני אגיד עוד מלה אחת חשובה.

<דני גולדשטיין: כדי לשפר את השרות וכדי להגיע לפחות תקלות, אנחנו עובדים עם אתרי הסחר הגדולים כמו עליבאבא וכמו איביי, בשביל לקבל את החומר ממוחשב.

<דני גולדשטיין: זאת אומרת, כשמגיעות החבילות לישראל מקבלים כבר את הקבצים ואז יודעים לקרוא אותם במהירות, יודעים לטפל גם בנתוני המכס, גם בנתונים שלנו ולקצר את הזמנים.

<דני גולדשטיין: אנחנו כבר, עם עליבאבא, הגענו להסכמה.

<דני גולדשטיין: זה הולך ומתרחב.

<דני גולדשטיין: מספר החבילות שלא מגיעות ליעד הוא יחסית קטן.

<דני גולדשטיין: מה שאנחנו עושים - - -

קארין אלהרר: כמה בשנה?

<דני גולדשטיין: פחות מפרומיל.

<דני גולדשטיין: לצורך העניין יכולים להגיע ל-10,000.

<קריאה: בשנה.

<קריאה: אפילו פחות.

קארין אלהרר: 10,000 בשנה?

<קריאה: פחות.

<דני גולדשטיין: אלו שלא נמסרות בכלל, לא, לא מוסרים בכלל - - -

קארין אלהרר: לא, אני לא מדברת על אלו שלא נמסרו בכלל, כמה לא מגיעות בזמן?

קארין אלהרר: חלקן נמצאות חלקן לא.

<דני גולדשטיין: פרומיל אבל אני רוצה להגיד עוד משפט אחד, כי הוא מאד חשוב גם להחלטה.

<דני גולדשטיין: כשקונים למשל באתרים הבינלאומיים, האתרים הסינים כותבים על ההנפקה "בין 30-60 יום" ולכן, בחלק מהזמן שאנשים מחכים לפריט, הוא נמצא בשילוח שבין ה-dispatching בסין ועד שהוא מגיע לישראל.

<דני גולדשטיין: אצלנו הזמנים האלה מאד קצרים, זה פרומיל.

קארין אלהרר: אתם לא יודעים להגיד מספר?

קארין אלהרר: אני בטוחה שמנטרים את זה.

<דני גולדשטיין: אני לא יכול לזרוק משהו אבל זה פרומיל.

קארין אלהרר: זה מעניין, אני אשמח שתביא את המספר, בסדר?

<דני גולדשטיין: אנחנו ניתן לך, זה ממש פרומיל.

<דני גולדשטיין: אנחנו עושים מאמצים - - -

קארין אלהרר: יש איזה נוהל כזה של עדכון בעלי החבילות לגבי מצבן?

<דני גולדשטיין: בטח.

<דני גולדשטיין: יש אתר.

קארין אלהרר: אני מדברת על סיטואציה שבה אדם ביקש חבילה, הזמין, היא לא הגיעה מסיבות שונות ומגוונות, הוא מתקשר לדואר, אומרים לו: אנחנו לא יודעים איפה זה.

קארין אלהרר: זה יכול לקרות.

קארין אלהרר: הגיעו תלונות למבקר המדינה בעניין.

קארין אלהרר: השאלה היא אם מישהו נמצא אתו בקשר או שהוא צריך להתקשר אליכם ולחזור ולשאול מספר רב של פעמים מה קורה, מה קורה?

<דני גולדשטיין: נגיד כך.

<דני גולדשטיין: ברוב המקרים אנחנו יודעים.

<דני גולדשטיין: כשהוא שואל את השאלה, או שניתנה לו תשובה או שלא ואני אגיד לך - - -

קארין אלהרר: ואם הוא לא שואל את השאלה.

<דני גולדשטיין: אם הוא לא שואל את השאלה אז המצב הוא כזה.

<דני גולדשטיין: אם הפריטים מגיעים מוצהרים עם הפירוט שלהם, קל מאד כי הם נמצאים באתרים.

<דני גולדשטיין: אם מגיע גאדג'ט, הוא כמו מכתב, את לא יודעת אם הוא נשלח ואת לא יודעת כשהוא יצא אז את לא יודעת שהוא קיים.

<דני גולדשטיין: לכן, אם אדם אומר: קניתי איזו אזניה בחו"ל ואין עליה מספר אז אנחנו לא יודעים אם זה יצא, איך זה יצא ומתי זה הגיע.

<דני גולדשטיין: לכן, בגדול - - -

קארין אלהרר: זה יכול להיות בלי מספר בכלל?

<קריאה: זה כמו מכתב רגיל.

<דני גולדשטיין: זה הדואר החדש.

<דני גולדשטיין: זה עובד יפה מאד.

<דני גולדשטיין: אני אומר לָך, בגדול, גם מבקר המדינה, כשהוא דיבר על 600 תלונות, אני אומר לכם, כל תלונה היא דבר שצריך להתייחס אליו אבל תראו, בגדול, אנחנו מטפלים ב-50 מיליון חבילות בשנה ואם זה היה אינהרנטי אז היינו רואים עשרות אלפי פניות.

<דני גולדשטיין: אנחנו מטפלים באנשים, אנחנו חוזרים אליהם, אני אישית, אני מודיע לכולם, אני מודיע גם מעל הבמה הזאת, נתתי את כתובת המייל האישית שלי, אנשים פונים גם אלי אישית, אם לא מצאו פתרון.

<דני גולדשטיין: אני מקבל בין 1-2 עד שלש פניות כל יום, שאנשים נענו מידית.

<דני גולדשטיין: אנחנו פתחנו את האתרים של המנהלים כדי לטפל באנשים שלא מצאו תשובה.

קארין אלהרר: יש פה נציג או נציגה של "אמון הצבור"?

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: תראה, מנתונים שהם שלחו והם שלחו לנו דף עם נתונים שלהם, בחמישית מהפניות שהם פונים אליכם, הם לא מקבלים בכלל מענה.

<דני גולדשטיין: כמה פניות הם פנו?

קארין אלהרר: הם לא נתנו לי מספר.

<דני גולדשטיין: נבדוק את זה.

<דני גולדשטיין: אנחנו היום - - -

<קריאה: זה קשור לכך שיש ממונה אחת על פניות הצבור.

קארין אלהרר: והיא סטודנטית?

<דני גולדשטיין: יש לנו מרכז טלפוני גדול מאד, עם קרוב ל-80 נציגות שיושבות שם.

<דני גולדשטיין: יש לנו מרכז מאד מסודר.

<דני גולדשטיין: אני מזמין אותך לראות אותו.

קארין אלהרר: רק לפניות הצבור?

<דני גולדשטיין: זה לא מרכז פניות, זה שרות, זה מוקד.

<קריאה: מוקד שרות לקוחות.

<דני גולדשטיין: מוקד שפונים אליו, כן, הרי אנשים רוצים לדעת מה קורה, הם לא מתלוננים בהגדרה.

<דני גולדשטיין: יש לי בעיה, אני רוצה לדעת מה קורה.

<דני גולדשטיין: הם מקבלים תשובות.

<דני גולדשטיין: יכול להיות שיש, תמיד יכול להיות ואני לא אגיד שאין אירועי קיצון אבל גם בכאלה אנחנו מטפלים.

<דני גולדשטיין: כמו שאמרתי, הכתובת שלי נמצאת באתרים, בכל האתרים ואם צריך אז פונים גם אליי.

קארין אלהרר: זה אומר שאתה צריך להתעסק עם זה אבל אתה המנכ"ל - - -

<דני גולדשטיין: אני לא רואה בזה רע, אני חושב שמנכ"ל צריך לדעת - - -

קארין אלהרר: בסדר גמור, אני רק מניחה שיש צינורות מקובלים, כמו שיש בכל חברה.

<דני גולדשטיין: 99% עוברים בצינור המקובל, 1% מגיע אליי.

<דני גולדשטיין: טוב שכך, אני דרך זה לומד.

קארין אלהרר: מאה אחוז.

קארין אלהרר: בבקשה, חבר הכנסת סעדי.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב גבירתי היושבת ראש.

אוסאמה סעדי: זה אחרי לילה לבן.

קארין אלהרר: תהיתי מה אתה עושה פה.

קארין אלהרר: הייתם עד שלש, לא?

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: רציתי לישון פה אבל בסוף, הואיל ואני גר קרוב אז קפצתי הביתה וחזרתי לדיון הזה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נמשיך עוד מעט גם בוועדת הכספים.

אוסאמה סעדי: יש לנו עוד כמה לילות כאלה.

אוסאמה סעדי: אני מתפלא אתה לא ישנת?

אוסאמה סעדי: משרד האוצר, נו.

<קריאה: לא, זה - - -

אוסאמה סעדי: התבלבלתי.

אוסאמה סעדי: יש מישהו דומה.

אוסאמה סעדי: גבירתי היושבת ראש, זה נושא - - -

קארין אלהרר: סמוך על משרד האוצר שהם ישנים טוב.

אוסאמה סעדי: זה נושא חשוב מאד שאני מלווה אותו.

אוסאמה סעדי: מאז שאני התחלתי את תפקידי בכנסת, אני מלווה את העניין הזה של הדואר.

אוסאמה סעדי: אני מברך אותך על הדיון ועל המעקב שאנחנו עושים פה, גם את צוות המבקר שמכין דוחות חשובים מאד, שעוזרים לנו לעקוב אחרי השירותים הבסיסיים שצריך לתת לאזרח.

אוסאמה סעדי: התמונה שעלתה היא תמונה מדאיגה והנתונים מדאיגים אבל מתוך היכרות אישית את התחום אני חושב שבאמת אנחנו צועדים לכיוון מהפיכה בשירות הדואר.

אוסאמה סעדי: זה נשמע כמו פרסומת לחברת הדואר אבל זה באמת המצב.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על המגזר שאני מייצג, שאנחנו זוכים לשיתוף פעולה אדיר מצד חברת הדואר.

אוסאמה סעדי: אנחנו מסיירים בשטח, היינו בכמעט עשרות ישובים ומתוכננים עוד סיורים.

אוסאמה סעדי: פותחים סניפים חדשים, מפתחים סניפים קיימים, חלק מנקודות המסירה הוא גם במגזר הערבי.

אוסאמה סעדי: אתה דיברת, דני, על בני ברק אז אני אומר לך, במגזר שאני בא ממנו, אם תבדוק את הנתונים, חלק גדול מהכמות האדירה, הזו, הוא שלו.

אוסאמה סעדי: אני בבית מרגיש את זה, כל יום "מתי הולכים לדואר, מתי הולכים לדואר", חבל על הזמן אבל אני חושב שזה לדיון בפני עצמה, אם אנחנו מגיעים ל-10 מיליארד שקל קניות דרך האינטרנט מחו"ל - - -

<קריאה: נגיע.

אוסאמה סעדי: נגיע אבל היום אנחנו 8 מיליארד.

אוסאמה סעדי: גם 8 מיליארד זה אומר שאנחנו צריכים לבדוק את עצמנו.

אוסאמה סעדי: למה יוקר המחיה כזה?

אוסאמה סעדי: אנשים קונים אותם דברים בפחות כסף ולכן קונים מחו"ל, למה?

אוסאמה סעדי: זה דיון המשך אולי, גם פה, גם בוועדת הכלכלה, גם בוועדת הכספים, למה אזרחים הולכים לשווקים הבינלאומיים וקונים שם?

אוסאמה סעדי: אחרי כל המצגת שראינו עם מנכ"ל הדואר, אני מקווה שבסופו של התהליך אנחנו נגיע לתוצאות.

אוסאמה סעדי: זמני ההמתנה למסירות יתקצרו באופן משמעותי.

אוסאמה סעדי: כל מה שאמרתי לא אומר שאין בעיות.

אוסאמה סעדי: יש בעיות, עובדה שיש בעיות ואנחנו פונים גם אליו, באחוז האחד הזה, אנחנו משגעים את המנכ"ל ואת ההנהלה.

אוסאמה סעדי: יש בעיות והסברנו את זה והיינו שם, אדוני המנכ"ל, למשל ברהט.

אוסאמה סעדי: בישוב הערבי הגדול בנגב, עם מעל 70,000, אני מקבל תלונות יומיומיות על איחורים במסירות, אנשים מקבלים תורים אחרי שהמועד עבר בבתי חולים ואנחנו פונים.

אוסאמה סעדי: אני גם חייב להגיד שאנחנו רוצים ומבקשים יותר שיתוף פעולה עם הרשויות, עם המועצות המקומיות, כי בחלק מהדברים שאנחנו כן רואים נכונות מהצד של הדואר כן להרחיב, כן לפתוח עוד מרכזים, כן לשכלל ולפתח את הסניפים, לפעמים אנחנו לא רואים שיתוף פעולה מלא מהצד של הרשויות.

אוסאמה סעדי: זו הזדמנות לפנות לכל הרשויות ולכל המועצות לשתף אתנו פעולה על מנת להגיע למצב יותר טוב, שאנחנו בסופו של יום רוצים לשרת את האזרח, אז אנחנו נמשיך לשתף פעולה אתכם, על מנת שאנחנו נגיע לכמה שיותר שכבות, בעיקר חלשות.

אוסאמה סעדי: יש לנו את כל הנושא של בנק הדואר שבוועדת הכלכלה אנחנו כבר דנים בזה.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שכבר נגיע לשיפור.

אוסאמה סעדי: אמרת על סגירת סניפים וזה נכון, אני שמעתי שבנק לאומי עומד לסגור כ-50 סניפים בשנה הבאה.

אוסאמה סעדי: כבר העליתי את זה כמה פעמים, בכל הדרום אין אפילו סניף בנק אחד חוץ מרהט.

קארין אלהרר: אין מה לסגור.

אוסאמה סעדי: אין מה לסגור.

אוסאמה סעדי: אני פניתי כבר למפקחת על הבנקים, נפגשתי, יש ששה ישובים, כל ישוב יותר מ-20,000.

אוסאמה סעדי: עד שקיבלנו בשורה אחת גבירתי היושבת ראש, שפתחנו כספומט אחד לרפואה בישוב "חורה", שזה 25,000 כספומט אחד, לקח לנו - - -

<קריאה: זה של דואר ישראל.

אוסאמה סעדי: של דואר ישראל.

אוסאמה סעדי: לקח לנו חודשים לעבוד על זה ולהביא את זה.

אוסאמה סעדי: אם זה המצב אז אני חושב שאנחנו צריכים להשקיע יותר מאמצים ויותר תשומת לב לשכבות האלו.

אוסאמה סעדי: תודה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: אני רוצה לברר את ענין גביית המסים, ענין אגף המכס.

קארין אלהרר: מהנתונים שעולים בדוח מבקר המדינה, ב-99% מפרטי הדואר שנכנסים לארץ, אין מידע על הטובין.

קארין אלהרר: האזרחים ממלאים, הם אמורים למלא איזשהו טופס, תסביר לי איך זה עובד.

<אבי ארדיטי: בוקר טוב גבירתי היושבת ראש.

<אבי ארדיטי: המכס מכסה למעשה את כל מעברי הגבול היבשתיים, הימיים - - - והתופעה הזאת של ה-e-commerce למעשה הציפה גם אותנו.

<אבי ארדיטי: אם אנחנו בנינו את המערך שלנו כשהדודה מאמריקה שלחה לנו אחת לתקופה איזושהי חבילה, פתאום הוצפנו בכמויות מטורפות ובדנ"א שלנו, של עולם המכס, אנחנו רגילים לקבל מסר אלקטרוני שאנחנו יודעים לתרגם לחישוב מס.

<אבי ארדיטי: או אז אנחנו יכולים, ברגע שיש מסר, לדעת בסופו של יום, מה חייב במס ומה לא, כדי לאכוף את הנושא של חוקיות היבוא.

<אבי ארדיטי: בעולם הדואר זה לא עובד כך.

<אבי ארדיטי: זאת אומרת, אין לנו את המסר הזה ואז, בהעדר מסר, אנחנו צריכים, תסלחי לי, כמו פרימיטיביים, לקפוץ על החבילות.

<אבי ארדיטי: מה שאנחנו מוצאים אנחנו מוצאים.

<אבי ארדיטי: מן הסתם זה מייצר עיכובים, כי אין לך איזשהו מסר ואתה לא יודע לעשות ניהול סיכונים חכם.

<אבי ארדיטי: כל ה-data base של עולם המכס בנויה על ניהול סיכונים.

<אבי ארדיטי: האזרח שמזמין דבר דואר ב- e-commerce, אין לו למעשה מסר שהוא מעביר למכס.

<אבי ארדיטי: זאת אומרת, המסר שאנחנו אמורים לקבל, אם אנחנו לוקחים אנלוגיה מעולם הבלדרים, שזה פחות או יותר מהעולם של הדואר, אז למעשה הבלדרים בישראל מקבלים מסר מהחברות בחו"ל, מתרגמים את המסר הזה לרשימון עוד כשהטובין נמצאים על המטוס ומעבירים את זה למכס.

<אבי ארדיטי: המכס מחליט ואומר להם: או.

<אבי ארדיטי: קיי.

<אבי ארדיטי: , את זה אני מחייב במס ללא בדיקה ואת המוצרים האלה אנחנו נבדוק כי אולי יש שם הנחת מחיר.

<אבי ארדיטי: אולי יש בעיה של חוקיות היבוא אבל הרעיון הוא לייצר את מירב האפשרויות עבור הלקוח שיקבל את המוצר כמה שיותר מהר.

<אבי ארדיטי: בשנה האחרונה, מכיוון שאין לנו מסר ועבדנו די בחושך עד עכשיו, בשנה האחרונה אנחנו עושים מאמצים מאד מאוד גדולים, יחד עם הדואר, זאת אומרת, אם אנחנו נצליח להבקיע – באנלוגיה מעולם הכדורגל, אם אנחנו נצליח להבקיע אז אנחנו נהיה בין המדינות המובילות, כי אני מכיר מה קורה בעולם, זו בעיה שקיימת בכל העולם, כל המכסים בעולם לא יודעים איך להתמודד עם התופעה של e-commerce.

<אבי ארדיטי: מנסים לייצר כל מיני פתרונות כאלה ואחרים, כי מן הסתם, אותו ספק סיני שיושב בסנג'ין או באיזשהו מקום, לא בהכרח כותב מסר, מעביר לדואר בישראל ואומר להם: המוצר הזה, השווי שלו הוא כך וכך.

<אבי ארדיטי: לכן אנחנו מנסים לייצר איזשהו פתרון.

<אבי ארדיטי: במעבר של הדואר למודיעין אנחנו משלבים את המערכת של המכס יחד עם הדואר.

<אבי ארדיטי: קרי, אנשים שלנו אמורים יהיו לשבת על המשַקפים הביטחוניים של הדואר, לזהות פחות או יותר ורק כדי לשבר את האוזן, מדובר בקצב של - - -

<דני גולדשטיין: 11,000 בשעה.

<אבי ארדיטי: זה קצב מטורף אם רוצים לזהות מה יש שם אבל אנחנו ננסה לרתום את כל היצירתיות שלנו לטובת הדבר הזה.

<אבי ארדיטי: במקביל, אנחנו אמורים לקבל איזה סוג של שרות, שרות בתשלום, אנחנו עדיין רבים עם הדואר על הכסף, הנושא הזה עדיין לא נסגר אבל בעקרון, ברגע שאנחנו נחליט, בתוך התהליך, מכיוון שכבר כל דברי הדואר היו על סוג של מסועים, הרי למעשה כל דברי הדואר, בשונה ממה שקורה היום, יהיו תחת איזשהן עיניים של הבודקים שלנו, אז אנחנו אמורים לקבל איזה סוג של שרות מהדואר, של קלדניות, שבכל מקרה אמורות להקליד עבור הדואר את מסד הנתונים, אז הן יעשו השלמה של נתונים לעולם המכס.

<אבי ארדיטי: כך אנחנו אמורים לגבות יותר כסף מן הסתם.

<אבי ארדיטי: בד בבד – זה התהליך שאנחנו בונים עליו – לקבל מסרים מהחברות בחו"ל.

<אבי ארדיטי: זאת אומרת, הדואר כבר עכשיו מתפתח, לאט לאט יש יותר, כמו שחברי דני ציין, עלי- בבא או כל מיני אתרים כאלה כבר מבינים שטוב יהיה אם הם ישדרו את המסרים האלה, כי אחרת אנחנו נייצר להם איזשהם עיכובים.

<אבי ארדיטי: עדיין לא קיבלנו את המסרים האלה אבל אני מניח שברגע שנתחיל לקבל את המסרים, נדע להתאים את המערכות שלנו למערכות של הדואר.

קארין אלהרר: מהו הצפי?

<אבי ארדיטי: תראי, קשה לדעת.

<אבי ארדיטי: קשה לי לשדר את אותה אופטימיות שמשדר חברי ואני אגיד לך למה, כי אני תלוי במערכות של הדואר.

<אבי ארדיטי: קרי, ככל שהמערכות של הדואר יתפתחו כך אני אדע לשלב את המערכות שלי בתוך המערכות של הדואר.

<אבי ארדיטי: יחד עם זאת, חלק גדול מהתהליכים אנחנו בונים ביחד.

<אבי ארדיטי: תראי, הפעילות האישית שלי, כמנהל המכס, היא בזמן מאד מאוד לחוץ אבל אני חושב ש-50% מהפעילות שלי בשנה האחרונה הם רק בטלפונים עם החברים שיושבים כאן לידי.

<אבי ארדיטי: המשמעות היא שהנושא באמת בוער ואנחנו כמעט כל יום נכנסים לאיזשהו מסד אחר של נתונים, לשנות כאן ולשנות שם.

<אבי ארדיטי: תראי, אם אנחנו הגענו למצב שאנחנו מתווכחים על הנושא של המחיר וכמה אנחנו צריכים לשלם אז אנחנו במצב טוב, כי הטכניקה כבר בנויה.

<אבי ארדיטי: עכשיו זה ענין של מחיר ואנחנו נדע להסתדר.

קארין אלהרר: אדוני מנכ"ל הדואר, "להסתדר", אני מבינה שהרוב תלוי בך, מה שנקרא.

<דני גולדשטיין: זו עבודה משותפת.

<דני גולדשטיין: זה תלוי בנו, המרכז החדש כבר בנוי יחד עם ה-lay out של המכס, המערכות מתוכננות שתהיה עבודה גם עכשיו זה עניין של מספרים, אנחנו נמצאים עכשיו - - -

קארין אלהרר: אני כן הייתי שמחה אם הייתם יכולים לתת איזה צפי.

קארין אלהרר: לא להתחייב על יום ושעה אבל תוך חצי שנה?

קארין אלהרר: תוך שנה?

<אבי ארדיטי: ברגע שיעברו למתחם הדואר הנפחי במודיעין, אנחנו אמורים להיכנס לשלב של פיילוט.

<אבי ארדיטי: בגלל זה קשה מאד לדעת.

<אבי ארדיטי: תראי, התכניות - - -

קארין אלהרר: לכמה זמן הפיילוט?

<אבי ארדיטי: במקסימום, אם אני לא מצליח לקבל את מסד הנתונים as is אז אני חוזר לשיטה הישנה, שאנחנו נבדוק מה שאנחנו יכולים לבדוק.

קארין אלהרר: בשיטה הישנה צריך כוח אדם - - -

<אבי ארדיטי: ברור, ברור.

<אבי ארדיטי: אין לנו את כוח האדם אבל ריאלית, ברגע שאנחנו מתחילים שלב של פיילוט אנחנו חייבים לפחות חצי שנה.

<אבי ארדיטי: לפחות חצי שנה כדי לראות איך העסק עובד.

<אבי ארדיטי: אנחנו בונים יותר ויותר על המסרים האלה, שאנחנו נקבל מהחברות בחו"ל.

<אבי ארדיטי: צריך זמן.

<חנן פוגל: הסיפור של הקבצים האלה, סיפור שמדברים עליו שנים.

<חנן פוגל: גם בעבר - - -

<אבי ארדיטי: יש התקדמות.

<חנן פוגל: כן אבל זה כבר משהו שמדברים עליו שנים, זה כנראה משהו שחברות הבלדרות האחרות לא עושות במשך שנים.

<חנן פוגל: הרי בזמנו היה ניסיון, הייתה לפחות חברה אחת, אולי אמזון שהתחילה את זה, לתת קבצים ועוד פעם חוזרים לסיפור הזה של הקלדניות שיקלידו, עם כל הכבוד, זה ויכוח שלא נגמר.

<קריאה: תבינו שאם - - -

<חנן פוגל: אני מבין אבל חוץ מאובדן הכסף שבמקרה הטוב זה 200 מיליון ואתה יודע, יש סכומים שקרובים ל-1 מיליארד שקל שדובר עליהם, יש פה עניין של סוכנות יבוא.

<חנן פוגל: הרי למה שאדם ייקח במזוודה שלו סמים כשהוא יכול לשלוח את זה בדואר?

<חנן פוגל: הדברים - - -

<דני גולדשטיין: הוא לא יכול לשלוח בדואר.

<חנן פוגל: הוא יכול לעשות משלוח מחו"ל של דברים שאסור להביא אותם, אפילו לא דרך חברות הסחר, משום שבפועל לא נבדקים הדברים האלה.

<חנן פוגל: הדברים האלה עולים שנים ומשום מה זה ממוסמס.

<חנן פוגל: גם עכשיו אין תשובה חד משמעית לשאלה מתי הדבר הזה ייפתר.

<דני גולדשטיין: יש תשובה חד משמעית.

<דני גולדשטיין: אנחנו מקבלים היום, לא לגבי שנים כי אני יכול להגיד לך מה קורה עכשיו, אנחנו מקבלים כבר מעלי בבא את המסרים ומה שלא ייכנס עם מסרים, עד מאי, כמו שהבטחנו לכבוד היושבת ראש, אנחנו עוברים למערכת OCR.

<דני גולדשטיין: זאת אומרת, אנחנו מצלמים את פרטי המכס, כל חבילה בצד אחד זה פרטי הנמען ומצד שני זה המכס.

<דני גולדשטיין: מצלמים את זה, זה עובר מיד און ליין לאנשי המכס.

<דני גולדשטיין: הערכה שלי שאנחנו נהיה במחצית שנת 2017 כבר בתוך התהליך המודרני הזה וזו מהירות שיא, זה לא קיים בעולם, אני אומר לכם את זה.

קארין אלהרר: אני רוצה לסכם את הדיון.

קארין אלהרר: אנחנו רואים שיפור.

קארין אלהרר: זו בהחלט תעודת כבוד לדואר ישראל ותעודת כבוד רצינית מאד למבקר המדינה, על ביקורת מדויקת ומדוקדקת.

קארין אלהרר: הוא מתמקד בנושא שכואב לאזרחים וזה לא סוד שדואר ישראל היה בכותרות לא מעט בשנתיים שלש החולפות, עם תלונות של אזרחים.

קארין אלהרר: מגיעות מדי יום פניות ללשכות חברי הכנסת וצריך לטפל בנושא הזה.

קארין אלהרר: אני שמחה שהנושא נופל על אוזניים קשובות.

קארין אלהרר: אני מבקשת לקבל מחברת הדואר, בתוך שבועיים, את מספר החבילות שלא מגיעות ליעדן בשנה ותוך שבועיים את כמות החבילות שהנמען שלהן לא מקבל הודעה על הגעת החבילה.

קארין אלהרר: אני רוצה גם תשובה לגבי המספר שדיברו עליו ב"אמון הצבור", חמישית מהפניות.

קארין אלהרר: איפה הדברים עומדים מול הפניות של "אמון הציבור"?

קארין אלהרר: זה מאוד מאוד חשוב.

קארין אלהרר: אני גם מבקשת עד ל-1 ביוני, לקבל לוועדה סטטוס של איפה הדברים עומדים בשיתוף הפעולה בין רשות המסים ואגף המכס לבין דואר ישראל.

קארין אלהרר: תראו, זה בטח החלק הפחות פופולרי בעיני האזרחים אבל אני לא צריכה לספר לרשות המסים על החשיבות של גבייה.

קארין אלהרר: צריך לטפל בנושא הזה, לא פחות בכובד ראש.

קארין אלהרר: אני רוצה להודות לכל המשתתפים ולצוות מבקר המדינה על דוח חשוב.

קארין אלהרר: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.