הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 117, 2016-11-15 10:30

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב.

עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.

עאידה תומא סלימאן: היום ה-15 בנובמבר 2016 ואנחנו נעסוק היום בציון יום ההכשרה המקצועית שהוא יום מיוחד לפי היוזמים, חבר הכנסת אלי אלאלוף יו"ר ועדת העבודה והרווחה והבריאות, חבר הכנסת יעקב מרגי יו"ר ועדת החינוך, חבר הכנסת פרופ' עמנואל טרכטנברג ואנוכי, עאידה תומא, יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה.

עאידה תומא סלימאן: יזמנו יום מיוחד בכנסת לציון העניין של הכשרות מקצועיות, מתוך אמונה שהנושא הוא נושא מאד חשוב.

עאידה תומא סלימאן: הכשרות מקצועיות בדרך כלל נועדו לפיתוח ההון האנושי תוך זיקה לפעילות ולצמיחה הכלכלית במשק על ידי בניית תשתיות של כוח אדם מקצועי, טכנולוגי, מעודכן ומותאם למשק ולתעשייה באופן כללי במדינת ישראל.

עאידה תומא סלימאן: ההכשרות המקצועיות נתפסות כאחד הכלים המאוד חשובים לקידום שכבות של אנשים שמורחקים מלהיות נקלטים במשק באופן כללי.

עאידה תומא סלימאן: אלה יכולים להיות גם אנשים שאין בידיים שלהם איזושהי הכשרה מקצועית שמאפשרת להם להתקבל למקומות עבודה, זה יכול להיות גם כאשר מדברים על הכללת החרדים בשוק העבודה והכללת הנשים הערביות וכניסתן לשוק העבודה.

עאידה תומא סלימאן: זה מחייב ראייה מאד ברורה של סוג ההכשרות המקצועיות.

עאידה תומא סלימאן: זה עשוי להיות כלי אמתי לסגירת פערים, גם כלכליים וגם חברתיים בתוך החברה הישראלית באופן כללי.

עאידה תומא סלימאן: זה נותן אפשרות לאנשים להתקדם מבחינה כלכלית, ליישם את עצמם אבל, כפי שידוע לכולם, נדרשת ראייה כוללת שלוקחת בחשבון מהן המשרות הפנויות, אילו צרכים קיימים במשק במדינת ישראל ואיך אפשר להכשיר אנשים כאשר המשק עצמו הולך ומשתנה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו קיימנו דיון קודם בוועדה לציון המקצועות העתידיים, שם גילינו עד כמה כנראה המקצועות בתוך מדינת ישראל עלולים להשתנות בטווח השנים הקרוב.

עאידה תומא סלימאן: כארבעים מקצועות עלולים להיכחד מהמשק הישראלי וזה אומר מקצועות מסוגים שונים בגלל הטכנולוגיה הגבוהה.

עאידה תומא סלימאן: זה ישפיע בצורה כזו או אחרת ואנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון כאשר המדינה מנסה להוביל את הנושא של הכשרות מקצועיות.

עאידה תומא סלימאן: אני שמחתי לראות שקיבלנו הרבה ניירות עמדה לדיון הזה וכנראה הרבה גורמים מעוניינים לקדם את הנושא אבל מה שמדאיג אותי ונכון שאנחנו ננסה להתמקד לפי שְמֵנו, ועדה לקידום מעמד האישה, בנושא של הכשרות מקצועיות לנשים באופן כללי אבל זה מדאיג כאשר מסתכלים ואנחנו בימים שדנים בהם בתקציב המדינה, כשמסתכלים על תקציב המדינה 2017-2018 רואים ירידה בתקציב המוקדש לנושא של הכשרות מקצועיות.

עאידה תומא סלימאן: זה דבר מדאיג בעיניי.

עאידה תומא סלימאן: בזמן שאנחנו מדברים על ניסיון להכניס יותר אנשים ויותר קבוצות למשק הישראלי, כאשר אנחנו מדברים על שינוי במשק מבחינת המקצועות, אי אפשר להוריד את התקציב המוקצה לנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: עוד דבר שמדאיג אותי במיוחד הוא אחוז המשתתפים בהכשרות מקצועיות באוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: חלה איזושהי ירידה שלא יכולתי להבין אותה וכדאי שנראה את המסמך שהפיץ מרכז המחקר בכנסת, ממנו עולה שיש ירידה מ-23% של השתתפות האוכלוסייה הערבית ל-16.5%, שזה סותר את כל המידע שקיבלנו עד עכשיו על הקצאת משאבים מיוחדים ותכניות כדי להכניס יותר ויותר במיוחד נשים ערביות לשוק העבודה, אז אני אשמח שאחר כך נקדיש קצת מחשבה ונקבל תשובות לשאלה איך יכול להיות שהסטטיסטיקה היא כזו.

עאידה תומא סלימאן: אני רואה שרשומים הדוברים.

עאידה תומא סלימאן: רינת כהן, סגנית מנהל האגף להכשרה מקצועית, משרד העבודה והרווחה, גבירתי יכולה לתרום לדיון הזה?

<רינת כהן: כן, אני רינת כהן, אני סגנית מנהל האגף להכשרה מקצועית וממונה על תחום הכשרת מבוגרים ולצדי יושב שרה שהיא גם סגנית מנהל האגף ואחראית על תחום של תקצוב וכוח אדם.

<רינת כהן: קודם כל אנחנו מברכים את יום ההכשרות מקצועיות באופן כללי ובמיוחד - - - להגיע לוועדה של קידום מעמד האישה, שאנחנו רואים את הוועדה כמאוד מאוד חשובה.

<רינת כהן: באופן כללי אנחנו כן שותפים למה שנאמר פה שהכשרות מקצועיות הן כלי מאד מאוד חשוב להעלאת הפריון במשק ולקידום של כלל האוכלוסיות.

<רינת כהן: הן לא חייבות להיות דווקא האוכלוסיות החלשות או ממעמד סוציואקונומי נמוך אלא אנחנו רואים כרגע שבאמת הרבה מאד אוכלוסיות בגוונים שונים ויש לנו הכשרות שגם מיועדות לאקדמאים דרך אגב, זה תלוי על אילו מגמות לימוד אנחנו מדברים, אז אנחנו מבחינתנו רואים בזה כלי מאד מאוד חשוב.

חנין זועבי: מה למשל, בהתחלה, אקדמאים?

<רינת כהן: נגישות מתו"ס שזה מבנה תשתיות שירות - - -

חנין זועבי: מה?

<רינת כהן: נגישות מתו"ס שהוא מורשה נגישות שירות שזה כל ההנגשה של מבנים, תשתיות ושירותים לאנשים עם מוגבלויות היום, למשל.

<רינת כהן: אלה תחומים שהם רק לאקדמאים מתחומים של אדריכלות או הנדסה, זה בתחום של מבנים ותשתיות.

<רינת כהן: לחלופין תחום נגישות השירות - - - שהוא לאנשים שמגיעים מתחומים טיפוליים יותר והם חייבים להיות עם תעודה של תואר ראשון.

<רינת כהן: זה מקצוע שהוא יחסית חדש שעבר בחקיקה לפני מספר שנים והאגף הוא זה שאמון על ההכשרה של התלמידים האלה.

<רינת כהן: זה דבר שנלמד, למשל, שתי המגמות האלו נלמדות במכללות ובאוניברסיטאות.

<רינת כהן: יחד עם זה אני מסכימה פה שמרבית - - - ההכשרה המקצועית בארץ מיועדת לעובדי כפים ומדובר פה במקצועות שברובם או לפחות בהרבה מקצועות או ענפים יש כשל שוק.

<רינת כהן: לדוגמה, מכונאות רכב, חשמל, אוטוטרוניקה, תחומים שבהם אנחנו כן שואפים גם לקדם את המודעות להכשרה מקצועית בקרב הצעירים, כדי להבין שזה יכול להיות מסלול קידום לקריירה מאד טובה עם פרנסה בצידה.

<רינת כהן: זה באופן כללי.

<רינת כהן: לגבי הנושא של נשים, כמה התייחסויות.

<רינת כהן: דבר ראשון, אנחנו מאד שואפים לפתוח את הענפים השונים שיש לנו.

<רינת כהן: היום יש ענפים ספציפיים שהם עם מגמה של מה שנקרא אוריינטציה גברית.

<רינת כהן: זאת אומרת שמאד קשה לשכנע נשים היום להיכנס למקצועות כמו למשל חשמל, מתכת או מכונאות רכב.

<רינת כהן: יחד עם זה אנחנו רואים כניסה של הרבה מאד נשים לתחום נגרות.

<רינת כהן: יש ענפים שמאד מאופיינים ונחשבים נשיים כמו מינהל, מטפלות, טיפוח החן.

<רינת כהן: למחשבים דרך אגב יש כניסה מאד אינטנסיבית של נשים שפה אנחנו גם מברכים, כיוון שמדובר במקצוע שהוא עם שכר יחסית גבוה במשק.

<רינת כהן: לגבי הנשים הערביות, התייחסת לנושא של המגזר הערבי, אנחנו מהנתונים שיש אצלנו במערכת הממוחשבת רואים עלייה משמעותית מבחינת הכמות של תלמידות שלומדות אצלנו.

<רינת כהן: למשל, ב-2013 רק 354 נשים ערביות השתתפו בהכשרות המתוקצבות.

<רינת כהן: זאת אומרת, אני לא מדברת פה על הכשרות של בתי ספר פרטיים שפותחים ושם אנחנו מפקחים, אלא אני מדברת על הכשרות שהמדינה מממנת עבור דורשי עבודה.

<רינת כהן: שני דברים שמהם אנחנו - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, ב-13' היו 354.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה ב-15'?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עד היום?

<רינת כהן: אני רוצה לציין, אנחנו רואים עלייה הדרגתית ל-583 נשים בשנת 2014, בשנת 2016 788 נשים, בשנת 2015 886 - - -

עאידה תומא סלימאן: לפי שהבנתי, יש לכם רק מרכז ממשלתי אחד להכשרה מקצועית בצפון לערבים בטאמרה?

<רינת כהן: נכון, אבל יחד עם זה - - -

עאידה תומא סלימאן: מרכז אחד?

<רינת כהן: מתוך חמישה.

עאידה תומא סלימאן: מתוך חמישה, כן.

<רינת כהן: יחד עם זה אני חייבת לציין, שניה, שניה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני הבנתי את הרמז.

עאידה תומא סלימאן: הבנתי את הרמז שזה אחד מתוך חמישה כלומר, 20% מותאם אבל האוכלוסייה לא מרוכזת בטאמרה.

<רינת כהן: אני חייבת לציין שגם לדוגמה, במרכז להכשרה "תל ארזה" שיושב בירושלים ובמרכזים נוספים אין מניעה ומשתתפים שם - - -

<קריאה: גם בכרמיאל - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה, ה-786, באותה השנה כמה בכלל?

<רינת כהן: אני אסיים את המשפט.

<רינת כהן: במרכזים האחרים משתתפת אוכלוסייה ערבית, חרדית, מכל המגזרים שיש ואין מניעה.

<רינת כהן: זאת אומרת, זה לא משהו שהוא פתוח, אם זה תל ארזה או כרמיאל, או אשקלון, רק ליהודים בלבד, ממש ממש לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לשאלה שלי, נשים ערביות שעברו הכשרה אצלכם, ב-2015 היו 880 או 886.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסך הכול במדינה, בלשכה שלכם, במשרד שלכם - - -

<רינת כהן: סך האנשים שהיו בשנת 2015, לדוגמה, היו 767 נשים שלמדו, לגבי - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אומר שזה חצי מהאנשים?

<רינת כהן: בואו נעשה קצת סדר בנתונים.

<רינת כהן: ב-2015 סך הכול רק קורסים מתוקצבים, אני לא מדברת אתכם על מסלולים אחרים, בקורסים מתוקצבים למדו סך הכול 4,233 תלמידים.

<רינת כהן: מתוכם 1,767 נשים ומתוכן נשים ערביות למדו 800 - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: 50% מהנשים.

עאידה תומא סלימאן: כן, זה בסביבות 50%.

<קריאה: לא, לא, לא.

<קריאה: לא, זה לא.

<שרה פריזרוביץ': התבלבלת עם השוברים?

<קריאה: התבלבלת, ברור.

<קריאה: נשים ערביות - - -

<רינת כהן: אני רק אתקן פה שהנתונים לפני כן היו לגבי שוברים, 886 נשים ערביות.

<רינת כהן: לא מעט נשים בהשוואה למה שנלמד פה ואנחנו כל הזמן במגמה של שיפור.

<רינת כהן: דרך אגב, גם נציין את השוויון שבנושא של נשים חרדיות אנחנו רואים כל הזמן שיפור.

<רינת כהן: אני אשמח גם אם שרה תתייחס פה לעניין התקציבי שאמרת לפני כן - - -

עאידה תומא סלימאן: אני רק רוצה לשאול אותך.

עאידה תומא סלימאן: מה שאת ציינת שם, הסטטיסטיקה הזו, האם אתן אתי?

<קריאה: דקה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול אם תואילו להקשיב לי לרגע.

<רינת כהן: זה - - -

עאידה תומא סלימאן: כן אבל אני לא שואלת על הנתונים.

עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול שאלה אחרת.

עאידה תומא סלימאן: בעניין הכשרות מקצועיות והדברים שנתת, האם אלו הכשרות מקצועיות שמתקיימות במרכזים הממשלתיים או הכלליים?

עאידה תומא סלימאן: כלומר, כולל אלה המתוקצבים על ידי המדינה במרכזים פרטיים או - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: מפוקחים.

עאידה תומא סלימאן: מפוקחים על ידי המדינה?

<שרה פריזרוביץ': יש קורסים שמפוקחים על ידי המדינה, אנחנו לא מדברים על זה כרגע.

<שרה פריזרוביץ': שם כל אחד מכספו הפרטי הולך, נרשם לאן שהוא רוצה, אנחנו עושים את הפיקוח, תעודות.

עאידה תומא סלימאן: מבחינת המתוקצבים - - -

<שרה פריזרוביץ': מבחינת התקצוב יש שני מסלולים עיקריים.

<שרה פריזרוביץ': יש מסלול אחד שזה שוברים, שם התקציב לאורך השנים הלך וגדל ומה שרינת ציינה קודם לגבי ה-800, היום יש כרגע 788 וב-2015 היו 886, אלו נשים מהמגזר הערבי שקיבלו שובר.

<שרה פריזרוביץ': הן באו למרכזי הכוון, אמרו שהן רוצות - - - אותן למשהו שמתאים להן, אמרו שהן רוצות ללמוד, השתלבו - - -

עאידה תומא סלימאן: שניה, תני לי רגע.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, הסטטיסטיקה שנתתם, הכללית, גם על הנשים הערביות מתוכה, האם זה כלל הנשים שעברו הכשרות מקצועיות, לא חשוב באיזה מסלול, אם אלה ההכשרות או השוברים - - -

<שרה פריזרוביץ': השוברים - - -

עאידה תומא סלימאן: תנו לי לסיים את השאלה.

עאידה תומא סלימאן: אולי אז תדעו מה אני שואלת.

עאידה תומא סלימאן: אני רציתי פשוט להבהיר.

עאידה תומא סלימאן: אני לא הבנתי.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שלא קלטתי אבל אני שואלת.

עאידה תומא סלימאן: תנו לי לסיים את השאלה.

עאידה תומא סלימאן: האם זה מספר הנשים באופן כללי במדינת ישראל שעברו הכשרות מקצועיות מתוקצבות ממדינת ישראל, לא חשוב לי באיזה מסלול?

עאידה תומא סלימאן: האם זה המספר הכללי?

<שרה פריזרוביץ': לא, זה מה שאני אומרת.

<שרה פריזרוביץ': ה-800 תלמידות הן רק במסלול של שוברים.

עאידה תומא סלימאן: אני לא שואלת על ה-800, אני שואלת על ה-1,700.

חנין זועבי: זה ערביות ויהודיות במסלול של שוברים.

<קריאה: לא, לא, לא - - -

<שרה פריזרוביץ': לא, לא, רגע.

עאידה תומא סלימאן: הנה.

עאידה תומא סלימאן: ברור.

עאידה תומא סלימאן: אף אחד לא מבין.

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה אני שואלת.

<שרה פריזרוביץ': רגע, שניה, שניה רגע.

עאידה תומא סלימאן: תנו לי תשובה פשוטה.

<שרה פריזרוביץ': יש מסלול של שוברים, זה מסלול אחד.

<שרה פריזרוביץ': יש מסלול נוסף שהוא קורסים שאנחנו מתקצבים את הקורס במלואו.

<שרה פריזרוביץ': בקורסים הכלליים, מסך כל האוכלוסייה ב-2015 היו 4,233, מתוכם נשים 1,767.

<שרה פריזרוביץ': מתוך ה-1,767 אין לנו כרגע פה את הפילוח כמה במסלול הזה היו נשים מן המגזר הערבי.

עאידה תומא סלימאן: בסדר גמור.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שרציתי לדעת.

עאידה תומא סלימאן: מדינת ישראל הכשירה מקצועית בשנה הקודמת 1,700 נשים.

<שרה פריזרוביץ': לא.

<רינת כהן: מתוקצב.

<שרה פריזרוביץ': במסלול שוברים הכשירה עוד נשים, אני אגיד לך את המספר - - -

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה שאלתי.

<שרה פריזרוביץ': אמרתי - - -

<קריאה: סך הכול 2,500.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן לכן להמשיך אבל אני רוצה, כי אני יודעת היום, שניה, חבר הכנסת אלי אלאלוף הוא אחד היוזמים ואולי המובילים מבין ארבעתנו והוא הצטרף אלינו.

אלי אלאלוף: שאלת הגיל - - -

<שרה פריזרוביץ': רגע, רק הבהרה אחת.

<שרה פריזרוביץ': יש לי את הנתון.

<שרה פריזרוביץ': ב-2015 הוכשרו במסלול שוברים 2,700 איש.

<שרה פריזרוביץ': במסלול של הכשרה מקצועית 4,200.

<שרה פריזרוביץ': סך הכול 4,000 איש הוכשרו ב-2015.

אלי אלאלוף: מתוכם כמה נשים ערביות?

<שרה פריזרוביץ': נשים ערביות 800.

עאידה תומא סלימאן: כמה נשים בכלל קודם?

<קריאה: 1,700.

<שרה פריזרוביץ': נשים בכלל - - - נשים.

<שרה פריזרוביץ': מתוך 4,000 2,800 נשים.

עאידה תומא סלימאן: 2,800 נשים.

חנין זועבי: ערביות?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שהן 40%.

<שרה פריזרוביץ': ערביות יש לי רק את הנתון של השוברים.

חנין זועבי: הוא 788?

<שרה פריזרוביץ': לא, 700 הן רק בשוברים, יש גם את במסלול הכללי.

חנין זועבי: כן.

<שרה פריזרוביץ': אני מניחה שאולי - - -

עאידה תומא סלימאן: בסדר.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, ההצהרה הגדולה של להכניס יותר נשים ערביות או יותר חרדים, עדיין לא קיבלנו תמונה איך היא מתורגמת בפועל להכשרות מקצועיות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נגיע לזה אבל בינתיים אני רוצה לתת את זכות הדיבור לחבר הכנסת אלי אלאלוף, כי גם כיוזם הוא יצטרך לנוע בין הועדות השונות.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

אלי אלאלוף: תודה עאידה.

אלי אלאלוף: אני מאד מתרגש לבוא לוועדה שלך.

עאידה תומא סלימאן: סוף סוף.

אלי אלאלוף: הנושא, את יודעת שהוא קרוב ללבי, הנושא של מעמד האישה בוודאי ואנחנו חייבים לתקן את המעמד של האישה.

אלי אלאלוף: לצערנו, הנושא הזה הוזנח ועוד לא מתוקן כמו שצריך להיות, מעמד האישה הערבייה.

אלי אלאלוף: עד עכשיו היו לנו דעות קדומות "לא מעוניינות לעבוד", "לא מעניין אותן" וכו'.

אלי אלאלוף: לצערי אחד הנתונים שחסר לנו הוא כמה ביקשו את השובר או את הקורס ולא קיבלו?

אלי אלאלוף: יש פה תופעה חברתית מדהימה.

אלי אלאלוף: הנשים הערביות רוצות לעבוד כמו כל הנשים, כמו חלק מהגברים החרדים וכמו כל חלק מהאזרחים במדינה.

אלי אלאלוף: לצערנו אין נתונים על זה.

אלי אלאלוף: אף אחד לא מסוגל לתת ואני אתן דוגמה אישית.

אלי אלאלוף: הבן שלי הלך להירשם לקורס, לא אגיד לכם איפה ומה, הם רק 22 שהתקבלו מתוך 250 מועמדים.

<קריאה: פחות מ-10%.

<שרה פריזרוביץ': לאוכלוסייה הכללית, נכון?

<שרה פריזרוביץ': לא מקבלים - - -

אלי אלאלוף: אבל מתוכם רק שליש.

אלי אלאלוף: עשו מאמץ אדיר במגזר הערבי לשלם 52,000 שקל לשנתיים כדי להשתלב בהכשרה.

אלי אלאלוף: שליש.

אלי אלאלוף: זה פשוט מדהים לראות.

אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית היום היא כבר לעשירים.

אלי אלאלוף: לי ברוך השם יש אבל לאחרים?

אלי אלאלוף: בלי לדבר על זה שזה במרכז הארץ ואנשים ייסעו כמו הבן שלי אז נתתי לו את התנאים שאני יכול אבל מה עם האחרים?

אלי אלאלוף: לנסוע מבאר שבע שאנחנו גרים שם לתל אביב, לדרום תל אביב, רחוק מתחנת הרכבת, זה רחוק.

אלי אלאלוף: זה אומר שהיום, הכשרה מקצועית, אין לה שום עדיפות במדינה, לא למגזר הערבי ולא למגזר הכללי.

אלי אלאלוף: אנחנו חייבים לשנות את התדמית ואת המעמד של הכשרה מקצועית, זו המחלה שלנו.

אלי אלאלוף: המחלה האמתית, חברים, עד עכשיו, הכשרה מקצועית היא לנכשלים, לחלשים.

אלי אלאלוף: הדוח של פרופ' ריקשטיין מ-2010 והדוח של העוני מציינים שהכשרה מקצועית היא אחד המרכיבים הטובים ביותר להוצאה מן העוני, כי זה מכניס לחלק מהמשפחות שכר שני, משכורת שניה, זה משפר כלכלית ודאי את מצב המשפחה, זה מחזק את – אני לא אוהב את המלה פריפריה, אני תושב הפריפריה – בז'רגון הפוליטי זה מחזק את הפריפריה, מחזק את האזורים הנדרשים והאזורים הנדרשים האלה בהכשרה מקצועית יפסיקו לחזק את מרכז הארץ.

אלי אלאלוף: היום הפריפריה מחזקת את מרכז הארץ, לא ההיפך.

אלי אלאלוף: כל הבוגרים שלנו, הטובים ביותר, לצערי אין להם ברירה, מגיעים למרכז הארץ.

אלי אלאלוף: זאת אומרת שאנחנו עובדים בשביל תל אביב.

אלי אלאלוף: תל אביב לא מחזיקה - - -

<קריאה: גם עוברים לגור לפעמים.

אלי אלאלוף: ודאי ואז זו החלשה של התא המשפחתי, החלשה של הרקמה החברתית והחלשה של הפיתוח האזורי שלנו.

אלי אלאלוף: אין כמו הכשרה מקצועית כדי לחזק.

אלי אלאלוף: נקודה שניה, הכשרה מקצועית צריכה להיות קרש קפיצה, זה לא סוף פסוק.

אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית היא לא רק ללמוד להיות גננת או עוזרת גננת.

אלי אלאלוף: לא, זו גם אפשרות להיות מחר מחנכת ברמה גבוהה יותר.

אלי אלאלוף: אין מסלול כזה.

אלי אלאלוף: לא מכירים בתארים האלה במערכת החינוך.

אלי אלאלוף: אין תיאום בין המשרדים.

אלי אלאלוף: למה טכנאי, איש הכשרה מקצועית, לא יכול, כי הרי בבתי ספר להכשרה מקצועית, אתם ודאי יודעים, אסור לעשות יותר מ-14 יחידות בגרות.

אלי אלאלוף: יעני, אתה עבד של המפעל, אתה עבד של התחום הזה.

<שרה פריזרוביץ': למה אסור?

אלי אלאלוף: ככה זה.

<שרה פריזרוביץ': לא, לא - - -

אלי אלאלוף: לא, לא, נעשה ויכוח במקום אחר.

אלי אלאלוף: תתקני אותי.

אלי אלאלוף: אני לא אתן לך נשיקה לאור המעמד הזה אבל אני אשמח.

אלי אלאלוף: בוגרים של בתי ספר הטובים ביותר בהכשרה מקצועית בבתי ספר מקצועיים, אסור להם יותר מ-14 יחידת בגרות אז איך המסלול למעלה, של הנדסאים להנדסה - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: בבתי ספר מקצועיים זו הכוונה של - - -

אלי אלאלוף: אין היום את האפשרות הזו ואלה בולמים.

אלי אלאלוף: לכן הכשרה מקצועית צריכה להיות קרש קפיצה, לא סוף פסוק.

אלי אלאלוף: מה שקורה עם הכשרה מקצועית מוגבלת, ברמה הניתנת היום, רק שתבינו, יש חמישה, רק חמש מסגרות ממלכתיות.

אלי אלאלוף: 426 מסגרות פרטיות.

אלי אלאלוף: תבינו את המספר.

אלי אלאלוף: האם זו לא בריחה של המדינה מאחריותה לנושא הזה?

אלי אלאלוף: ואתם רוצים להגיד לי שאתם יודעים, כמו שאנחנו בדקנו בנושא הבנייה, חאג' יחיא ואני, אתם רוצים להגיד שאתם יודעים לפקח על 426?

אלי אלאלוף: אתם לא יודעים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לכם את הכוח אדם לפקח על 426?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: ודאי שלא.

אלי אלאלוף: ודאי, ודאי.

אלי אלאלוף: תאמין לי.

אלי אלאלוף: ודאי שלא.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, היום, הכשרה מקצועית לא מאפשרת מוביליות חברתית מקצועית כלכלית של מי שעובר אותה.

אלי אלאלוף: דבר שני, לא תופסת את המעמד שלה במדינה ולא תורמת למה שרוצים שהיא תתרום, לשיפור פריון בעבודה ובכלכלה שלנו.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, בזה שהורידו לקרשים את התחום הזה, שנבין שכולנו, כולנו, גם אלה שלא יודעים מה זה לסובב בורג, אנחנו שותפים לעבירה הנוראית.

אלי אלאלוף: לא אסתיר שיחד עם הרבה חברים רצינו להעביר את ההכשרה מקצועית למשרד החינוך, שאחראי על החינוך של כולם.

<רינת כהן: של הנוער.

אלי אלאלוף: של כולם.

אלי אלאלוף: רצינו גם את מעונות יום וגם את המכללות – לא הצלחנו.

אלי אלאלוף: נכשלנו.

אלי אלאלוף: כפוליטיקאי, מותר לי להודות בכישלון, לא?

אלי אלאלוף: אז אנחנו נכשלנו.

אלי אלאלוף: הפוליטיקאים האחרים הצליחו יותר מאתנו.

אלי אלאלוף: העבירו את זה למקום שהיה נוח פוליטית, לא עניינית, כי הכשרה מקצועית היום אין לה שום מערכת שיכולה לדעת, אחרי שעשתה קורסים לכמה אלפים, אם הם מצאו עבודה בתחום הזה, אין להם שום מחקר - - -

<שרה פריזרוביץ': יש לנו - - -

אלי אלאלוף: אין לכם יחידת - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה, סליחה.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, תוכלי אחר כך לענות.

אלי אלאלוף: תאמיני לי, יש לי ניסיון.

אלי אלאלוף: למה לא נתתם את הנתונים לממ"מ?

אלי אלאלוף: למה עד יום - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה.

אלי אלאלוף: תפנו לבוסית שלכם ותגידו.

אלי אלאלוף: אני אשמח שתתקנו את הדוח.

אלי אלאלוף: תקבלו את הדוח היום, אם אתם רוצים - - -

<שרה פריזרוביץ': הכול נמצא.

אלי אלאלוף: הכול נמצא.

אלי אלאלוף: מאד.

<שרה פריזרוביץ': אתה מלווה לאורך זמן - - -

אלי אלאלוף: מהם המקצועות היום בהכשרה מקצועית שרצוי להשקיע בהם, לפי אזורים?

אלי אלאלוף: אתם יודעים שבגליל יש היום מעל 80 מפעלים שקשורים לתחום הבריאות, כמה הכשרות עשיתם בתחום הבריאות בצפון?

<שרה פריזרוביץ': בריאות היא לא התחום שלנו.

אלי אלאלוף: אז למה שלא תדברו ביניכם?

אלי אלאלוף: משרד הבריאות מכשיר את הטכנאים הנדרשים למפעלים, למפעלים ולא לבתי חולים, לא לאחיות.

אלי אלאלוף: תראו כמה מוגבלת החשיבה שלכם.

אלי אלאלוף: יש מפעלים שמייצרים בתחום הבריאות.

אלי אלאלוף: 84 אם אני לא טועה.

אלי אלאלוף: האם פגשתם אותם?

אלי אלאלוף: מיד יש לכם את התשובה של הפקיד הרגיל "זה לא שלי".

אלי אלאלוף: זה כן שלכם.

אלי אלאלוף: זה כן הכשרה מקצועית.

אלי אלאלוף: אם הנטייה - - - נדרש לנושא של הבריאות.

אלי אלאלוף: אני גם רוצה להגיד שהיום יש מהפיכה חברתית אפשרית, רצויה על ידי מי שיעשה אותה.

אלי אלאלוף: לא הפקיד, לא אנחנו הפוליטיקאים, אנשים שמבינים היום, שכדאי שיעבדו.

אלי אלאלוף: הכוח שיש לעניים לצאת לעבודה בתנאים קשים מאד אומר שהם יכולים לצאת ללימודים בהצלחה אדירה, אז תנו להם את הצ'אנס.

אלי אלאלוף: אתם מתווכחים על 900, כמה עולים הגיעו השנה, אמרנו?

אלי אלאלוף: פחות מ-24,000?

אלי אלאלוף: אתם יודעים כמה שוברים חולקו להם השנה?

אלי אלאלוף: 7,000.

אלי אלאלוף: כמה אתם חילקתם שוברים בכלל?

אלי אלאלוף: 8 מיליון?

<רינת כהן: אנחנו לא מחלקים את השוברים - - -

<שרה פריזרוביץ': 30 מיליון שקל.

אלי אלאלוף: כן.

<רינת כהן: נכון והחלוקה של השוברים נעשית - - -

אלי אלאלוף: זה מול 20 מיליון שקל של משרד החינוך.

<רינת כהן: החלוקה נעשית - - -

אלי אלאלוף: אני רוצה לסיים.

אלי אלאלוף: אל תצאו מפה, אנשי משרד העבודה, עם הרגשה של סיפוק.

אלי אלאלוף: אם אתם לא תהיו צמאים להגדיל, לשפר, לשפר את המעמד של הכשרה מקצועית - - -

<רינת כהן: אנחנו בעד.

אלי אלאלוף: להתמודד עם האתגרים הגדולים של הכשרה מקצועית אז אתם לא תשפרו, רק תצאו עם הרגשה שאתם עושים טוב ואין מה לעשות יותר.

<רינת כהן: זה לא נכון, ממש לא נכון.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה.

עאידה תומא סלימאן: זה לא פינג פונג עם חבר הכנסת שמדבר.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן לכן זכות לענות אחר כך אבל זה לא מתקיים כך.

עאידה תומא סלימאן: חבר כנסת מדבר והוא אחד מן היוזמים של היום, הוא צריך להגיד את מה שיש לו להגיד.

עאידה תומא סלימאן: יש לכן תשובות?

עאידה תומא סלימאן: אתן מבקשות אחר כך לענות.

אלי אלאלוף: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: אתם יוצאים לעוד ועדות?

חנין זועבי: כן אבל לא עכשיו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אצא עכשיו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אדבר ואצא.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתחיל בזה ששר הכלכלה לשעבר, אריה דרעי, בתשובה לשאילתה שלי לפני כשנה, אמר שיש תכנית במשרד הכלכלה שמדברת על זה שנגיע ב-2020 ל-41% תעסוקת נשים באוכלוסייה הערבית, שזה האופטימום, שזו התכנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה שומע אותי?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שהתכנית היא להגיע ל-41% אז עצם העובדה שזו התכנית זה כבר מתחיל בכישלון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי לא מוצאים מקומות עבודה ואין הכשרה מקצועית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, מה שהייתי רוצה הוא שיהיה שיתוף פעולה ביניכם לבין משרד החינוך ולהתחיל בהכוונה והדרכה של תלמידים לקראת י"ב, לקראת היציאה לשוק העבודה או היציאה לאוניברסיטאות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לדעת מה המקצועות הדרושים, לאן הם יפנו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לכם, רוב הנשים שהולכות להשכלה גבוהה הולכות להיות מורות וגננות והן מחכות חמש שנים ולפעמים יותר, עד שהן מקבלות את הסטאז', ההמצאה הזו שמעוותת מיסודה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שאת מסיימת לימודים ארבע שנים את צריכה לעשות סטאז' כדי להיכנס לרשימה של אלו שמחכות לקבל מנוי במשרד החינוך - - -

<אילנה רוזנברג: זה בגלל - - - מורה טובה, לא בגלל מה שאתה אומר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה?

<אילנה רוזנברג: אתה עושה סטאז' כדי להיות מורה טוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לך שזה לא נכון ואני אגיד לך למה זה לא נכון, כי הסטאז' צריך להיות אצל מורה מאמן ומה שעושים בסטאז' הוא שהיא נכנסת לבד בשעות שלה לתוך הכיתות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הן לא נכנסות עם מורות וזו אחת השאלות שלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אל תגידי לא כי אני גם שאלתי וגם הגשתי שאילתה לשר החינוך והוא הבטיח שבשנת הלימודים הזו זה ישתנה וזה עוד לא השתנה.

<אילנה רוזנברג: אני לא אעשה אתך פינג פונג כי אמרו שלא אבל יש היום תכניות לקדם את הסטאז' - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לך שזה לא מיושם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש תכנית והיא לא מיושמת באוכלוסייה הערבית.

חנין זועבי: הוא מדבר על - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: חד משמעית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לך חד משמעית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תכנית יכולה להיות גם במגירה, זה יכול להיות גם במגירות וזה לא נכון, עובדתית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הדרישה שלי, כי כל בית ספר מקבל עשר שעות ועשר שעות מספיקות למורה אחת שנכנסת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך לעשות כל מיני סיבובים ופרוטקציות כדי להיכנס בנישה הזו של עשר השעות, כי אפשר לקבל רק סטאז'רית אחת.

<אילנה רוזנברג: אני אשמח אחרי כן - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם אני אשמח לראות נתונים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לראות נתונים לביצוע, לא נתונים על הנייר שמתכננים אותם, כי גם התכנית של 2020 לא תיושם ואני אומר לך במפורש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, אחד, זה להפנות את הצעירים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מהם המקצועות החסרים בשוק?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל אלה שקיבלו שוברים, השמונה מאות ומשהו והשבע מאות ומשהו, כמה מהן, אם יש לכן סטטיסטיקה, השתלבו בשוק העבודה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הכוונה, זה לא רק לקבל את הקורס וללכת הביתה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מקומות שגם משנים ביצוע של חוקים או חוקים, תוך כדי הליכה מה שנקרא, תוך כדי הכשרות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מכיר קבוצה שפנתה אלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הלכו ללמוד קורס קבלן רשום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא שלכם אבל אחרי שסיימו באו ואמרו להם, אחרי שכל השנים אנשים קיבלו קבלן רשום אחרי הקורס הזה עכשיו אמרו להם: תשמעו, כל מי שקיבל קודם קיבל בניגוד לחוק אז אתם היום לא תקבלו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחרי שהם שילמו מכספם ובמשך שנתיים למדו את הקורס הזה, אמרו להם: אתם לא תקבלו כי אלה לא התנאים אז גם המקצועות, במקום שעושים בו את ההכשרה, צריך להיות ברור שיש מחסור ושיש את האפשרות החוקית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הפיקוח שלכם על המכונים האלה כי יש הרבה מכונים שאומרים: בוא תקבל תלמד קורס לקבלן רשום אבל הקורס לא יכול להכשיר אותו לפי החוק להיות קבלן רשום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם אתם מפקחים על הדברים האלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא לא יכול להיות, אחרי הקורס, חד משמעית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: והרבה, אני מדבר על האוכלוסייה הערבית, הרבה שהולכים לשם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש את העניין של התחומים שהולכים וזה גם המחסור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש אנשים שבאים ללשכת התעסוקה כדורשי עבודה או אחרי אבטלה אחרי שסיימו את העבודה במקום מסוים, או שבאו כדורשי עבודה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי תקופה, הרי לא נרשמים כמובטלים אם לא עבדו קודם ואז הם יקבלו אבטחת הכנסה אבל הרוב לא מקבלים, אנשים פשוט לא מקבלים כי הם לא מצאו מקום עבודה בכלל קודם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עושים עם האנשים שלא עבדו קודם כדי להכשיר אותם מקצועית והם בגיל שעברו כבר את בתי הספר ולא הגיל שבו מתחילים לעבוד?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הגיל היותר מבוגר, שלא מצאו עבודה בכלל בכל חייהם ובאים, רוצים לעבוד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הם לא נרשמים כמובטלים אז הם לא מקבלים דמי אבטלה, הם מקבלים הבטחת הכנסה ואף אחד לא מטפל בהם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם מדברים על צמיחה, יש הרבה לא מועסקים כי המושג של מובטלים יש לו את המשמעות החוקית, של מי שעבד קודם ופוטר או התפטר ממקום עבודה אבל מי שלא עבד קודם לא נקרא מובטל אז הוא גם לא נמצא בסטטיסטיקה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית, עוד פעם, נחזור לתכנית של משרד הכלכלה, מדברת על 79% ב-2020 של גברים ערבים שיעבדו ו-41% נשים, שאם נשקלל את זה יחד זה אומר כ-50% עובדים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: 60% עובדים מהאוכלוסייה, זה אומר ש-40% מן האוכלוסייה הערבית בגיל העבודה אינם מועסקים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו המשמעות וזה אם התכנית תיושם כלשונה, זה יהיה המצב ב-2020.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שאומר שהמצב היום הוא יותר גרוע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, ובזה אני אסיים, ההדרכות יהיו לפי דרישת השוק כדי להיות גם עם כיוון של מקומות תעסוקה לאלה שמסיימים, כי אם לסיים הדרכה אז זו עוד אכזבה ואם אלה שמשלמים מכספם לא יודעים לאן ללכת, אז גם אלה שאין להם ומשלמים במה שאין להם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תודה רבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: (היו"ר נחמן שי)

נחמן שי: תודה.

נחמן שי: חברת הכנסת חנין זועבי ואחר כך אני אתן לשרה ולרינה לענות.

נחמן שי: בבקשה, חנין.

חנין זועבי: אני רוצה להודות קודם כל ליושב ראש ועדת העבודה והרווחה חבר הכנסת אלי אלאלוף משתי סיבות.

חנין זועבי: קודם כל, על היוזמה הזאת.

חנין זועבי: דבר שני, על היריעה שהוא פרס בפנינו.

חנין זועבי: אני שמונה שנים בכנסת, אנחנו מנסים לשכנע את משרד הרווחה, את משרד הכלכלה, שהמושג של פיתוח הון אנושי בלי פיתוח מקומות עבודה הוא מושג שנועד להיכשל ומה שאמר פה חבר הכנסת אלי אלאלוף, הוא אמר שבסופו של דבר אוכלוסיית הפריפריה מחזקת את המרכז, זה בגלל שמחזקים הון אנושי בלי לחזק את הישובים עצמם.

חנין זועבי: לא חושבים על איך לייצר מקומות עבודה אלא חושבים שהבעיה היא רק ההון האנושי, כאשר חלק מהאקדמאיות הערביות מובטלות אז הבעיה לא מתחילה מן ההון האנושי.

חנין זועבי: נכון שיש אוכלוסיות חלשות אבל כאשר 70% מהאקדמאיות הערביות לא מועסקות בתחום האקדמי שלהן, בהכשרה האקדמאית שלהן והן לא מסופקות ואם יש הדגש על נשים אז אתה עובר ועושה הסחת דעת של הבעיה, שהיא יצירת מקומות עבודה.

חנין זועבי: משם מתחילים.

חנין זועבי: פה אנחנו מתעסקים בתכנית של פיתוח הון אנושי אפילו בלי לקשור אותה לפיתוח מקומות עבודה, אפילו בלי לקשור את הראייה הזאת שמפתחים לנשים בישובים שלהן אבל אם אתה פיתחת אותי, כאישה, פיתחת את הכישורים שלי ואמרת לי: תלכי לתל אביב, היא לא תלך לתל אביב ואתה רק תפתח את התסכול שלה.

חנין זועבי: אתה רק תפתח נשים מתוסכלות, עובדות בישובים שלהן או קרוב, עם 40 דקות של נסיעה אבל לא בתחום ההכשרה שלהן ובסופו של דבר העלייה של 10%, מ-23% כאשר נכנסתי לכנסת ל-32% עכשיו, שליש מהן לא מסופקות - - -

נחמן שי: מה זה "לא מסופקות"?

נחמן שי: מועסקות במקצוע שהן לא בחרו בו?

חנין זועבי: לא, לא, לא.

חנין זועבי: יש מונח של הממ"מ שהוא מונח מאד חשוב.

אלי אלאלוף: עבודה שנותנת סיפוק.

חנין זועבי: כן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תעסוקה שלא הולמת את ההכשרה.

חנין זועבי: לא הולמת את ההכשרה ואין בה מוביליות חברתית או כלכלית ויש מונח פה, של הממ"מ, שהוא מאד חשוב, שאומר שזה לא מה שהיא רוצה.

חנין זועבי: לכן צריכים בפילוסופיה, בראייה האסטרטגית, להבין שזה לא עניין של הון אנושי כאשר המון אקדמאיות מובטלות, זה קודם כל פיתוח מקומות עבודה.

חנין זועבי: מהי הנגזרת מהכשל האסטרטגי הזה, מן השיטה הזו?

חנין זועבי: הכשל האסטרטגי שגם כאשר מפתחים קורסי הכשרה לא מקשרים אותם לשוק העבודה.

חנין זועבי: אני מנצרת, אני יודעת קורס, קורס, כל שנה, שמונה שנים, מה בודקים שם.

חנין זועבי: זה לא קשור לשוק העבודה.

חנין זועבי: את אומרת שיש לך מספרים של מעקב כמה מהם נכנסים לשוק העבודה, אני אומרת לך, אם יש לך מספרים, כמו שאמר יושב ראש ועדת הרווחה, את לא צריכה להיות מסופקת כי המספרים נמוכים.

חנין זועבי: אין תכנית ראייה כללית של פיתוח מקומות עבודה, הקורסים לא קשורים לשוק העבודה ולאופציות של שוק העבודה, הכול שמים באיכות נמוכה, נמוכה.

חנין זועבי: לא קורסים שבאמת מובילים או מאפשרים לאישה מוביליות חברתית וכלכלית.

חנין זועבי: טיפוח חן הרבה, אני לא יודעת מה הרבה אבל זה לא מתאים לשוק העבודה, שהוא כל כך משתנה, כל כך טכנולוגי ומודרני.

חנין זועבי: הבעיה השלישית הקונקרטית: 3.7 מיליארד שקל משרד הכלכלה השקיע בהכשרות מקצועיות.

חנין זועבי: בממ"מ אומרים שהניצול הוא - - -

<קריאה: זה - - -

חנין זועבי: זה בממ"מ, הקול שלי הוא מתוך הדוח של הממ"מ.

<שרה פריזרוביץ': 3.7 מיליארד?

חנין זועבי: שלש שנים.

<קריאה: הלוואי.

חנין זועבי: כן, כן, כן.

נחמן שי: אולי מיליון, לא מיליארד.

חנין זועבי: לא, לא, לא - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, חבר'ה, זה מספר מדויק.

חנין זועבי: כן.

אלי אלאלוף: אתם רוצים אותו?

חנין זועבי: הנה, עמוד 3, ממ"מ, "סכום מצטבר של כ-3.7 מיליארד שקל לטובת תעסוקה בקרב כלל האוכלוסייה הערבית" סליחה.

חנין זועבי: הערבית גם.

חנין זועבי: זה לא לכל האוכלוסייה וניצול - - -

<רינת כהן: אולי האוכלוסייה - - -

חנין זועבי: אולי את תגידי לי מה אולי.

חנין זועבי: עכשיו, מה הניצול?

חנין זועבי: מה הניצול?

אלי אלאלוף: 77% - - -

חנין זועבי: לא, הניצול הוא סכום קטן ביותר.

חנין זועבי: כמה?

חנין זועבי: לא יודעים.

חנין זועבי: כמה?

חנין זועבי: לא יודעים.

נחמן שי: ניצול גבוה בהשוואה לניצולים אחרים.

חנין זועבי: אנחנו, החברה הערבית, נחמן, אתה - - -

נחמן שי: אלי הראה לי את הנתונים.

נחמן שי: אני מאזין לך בקשב רב.

אלי אלאלוף: אני מוכן לחלק לכם.

אלי אלאלוף: שוב, אני ביקשתי לחלק את זה מחר, לא היום אבל מה שאמרה חברת הכנסת זועבי, היא באמת מדייקת.

אלי אלאלוף: אתם רוצים את המספרים?

אלי אלאלוף: זה מיליארד - - - ב-2015.

אלי אלאלוף: 932 ב-2013.

אלי אלאלוף: 1.3 מיליארד ב-2015 ועד עכשיו הוצאו 1.173 מיליארד.

אלי אלאלוף: המספר הוא מדויק.

אלי אלאלוף: הניצול בשלושת השנים הראשונות הוא בין 70-71 - - -

<שרה פריזרוביץ': להתייחס - - - להכשרה מקצועית, אני לא יודעת - - -

אלי אלאלוף: זה חלק מהידע כדי לעשות אתכם יותר מוטיבציוניים, תדעו שיש לכם כסף.

אלי אלאלוף: זה חלק מהתפקיד של הבוס שלכם.

חנין זועבי: כדי שלא אגזול את הזמן שלכם, לא אכפת לי כמה קורסים פותחים, לא אכפת לי כמה נשים לומדות, אכפת לי כמה נשים נכנסות לשוק העבודה, כי אם נכנסים סתם בלי קשר, בלי מחשבה, בלי מחקר שוק אז זה כלום, אז זה כלום, זה רק תסכול.

חנין זועבי: אני אגיד לכם: אל תכניסו נשים ערביות, תסגרו קורסים אם אין מקומות עבודה.

חנין זועבי: זו המסקנה, תסגרו את הקורסים.

חנין זועבי: נשים אומרות: תסגרו, אנחנו מתוסכלות עכשיו.

חנין זועבי: יש לי - - - עשיתי ככה, עשיתי ככה, עשיתי ככה, לא מצאתי עבודה, המצב שלי לפני הקורס היה יותר טוב.

אלי אלאלוף: זה עוד יותר מרגיז, אם תרשי לי, כי ליד זה יש מפעלים שמתחננים לקבל אנשים עם הכשרה הולמת.

אלי אלאלוף: לא רק לתת הכשרה בקורסים שבלוניים אלא לתת הכשרה עם קורסים שיש להם ציפייה בשוק, שיש מקום עבודה מתאים ושיש פרנסה טובה.

אלי אלאלוף: חברים, אתמול מנו טרכטנברג, אם ירצה יספר לכם, שהבת שלו אחרי שני קורסים היא מרוויחה יותר ממנו כפרופסור מלמעלה.

אלי אלאלוף: רק שתבינו.

אלי אלאלוף: ואלה קורסים שלא כולם יודעים.

אלי אלאלוף: לכם יש תפקיד לא רק להפעיל את הקורס אלא גם להביא לציבור את הידע על הקורסים האחרים.

חנין זועבי: יש לי כמה המלצות קונקרטיות.

חנין זועבי: להצמיד את היוזמות ואת הקורסים שלכם למפעלים, למקומות עבודה.

חנין זועבי: כלומר, אתם לא פותחים קורסים, אתם הולכים למקומות העבודה, אתם הולכים למפעלים, אתם עושים תחשיב ושיקול כמה המפעלים האלה צריכים, בהתאם למפעלים ולשוק העבודה ולמקומות העבודה אתם פותחים קורסים.

חנין זועבי: רברס אתם עושים.

חנין זועבי: לא מתחילים קורסים ואז האישה תתחיל לחפש עבודה.

חנין זועבי: לא.

חנין זועבי: יש עבודה, פה צריכים מאה, שלושים, ששים, אז כנראה צריכים כך וכך וכך קורסים.

חנין זועבי: אם לא משנים את האסטרטגיה של העבודה וההסתכלות על הדבר הזה אז אנחנו לא עושים כלום וגם העלייה הזו של 30% נשים ערביות במקום 23% לא עושה רושם על אף אחד, אפילו על נשים שנכנסו לעבודה זה לא עושה רושם.

חנין זועבי: תודה רבה.

נחמן שי: תודה.

נחמן שי: רינת.

<רינת כהן: כן, אני אשמח להתייחס למה שנאמר כאן.

נחמן שי: רצית להשיב לאלי אבל הוא יצא כבר.

<רינת כהן: לא נורא.

נחמן שי: הפרוטוקול מתעד.

<רינת כהן: אני חושבת שיש פה מספיק אנשים שישמו לשמוע.

<רינת כהן: קודם כל אנחנו מסכימים עם יושב ראש ועדת העבודה והרווחה, חבר הכנסת אלאלוף, שיש הרבה מה לעשות ואני לא חושבת שהאגף שוקט על שמריו, ממש ממש לא.

<רינת כהן: כמו שהוא ציין, יש רק חמישה מרכזי הכשרה בכל הארץ, היו בעבר עשרים, הצטמצמו בהוראה של האוצר לחמישה - - -

אלי אלאלוף: זה אומר - - -

<שרה פריזרוביץ': אחר כך - - -

<רינת כהן: יש היום הפרטה וגם הנושא של מרכזי הכשרה היום - - -

נחמן שי: הפרטה, אל"ף, היא תהליך מגונה אבל במקום ה-15 - - -

<רינת כהן: מרכזים שעבדו ועבדו חזק - - -

נחמן שי: לא, אבל כשסוגרים עשרים ועוברים לחמישה, מה קרה לחמישה עשר האחרים?

נחמן שי: מישהו החליף אותם או שהם פשוט נעלמו?

<שרה פריזרוביץ': לא, הם - - -

נחמן שי: זו לא הפרטה.

נחמן שי: מה זו הפרטה?

<שרה פריזרוביץ': לא.

<רינת כהן: גם החמישה שעכשיו קיימים עוברים תהליכי הפרטה.

נחמן שי: מה זה אומר?

<רינת כהן: שזכיינים פרטיים יפעילו את המרכזים, עם מורים שהם לא מורים שלנו, שהם עובדי מדינה אלא יש פה תהליך שלם ומורכב של הפרטה.

<רינת כהן: אני לא יודעת מאיפה נזרקו פה, יכול להיות שיש, אני בטוחה שהמסמך שניתן שם לגבי התקציבים הוא נכון אבל יש אבחנה ובואו נעשה אבחנה מאד ברורה בין תקציבים שהולכים באופן כללי לעידוד התעסוקה לבין הכשרה מקצועית, ששם המספרים הם הרבה יותר נמוכים.

<רינת כהן: לאורך השנים, אני חייבת לציין שהייתה ירידה מאד משמעותית בתקציבים של האגף להכשרה.

<רינת כהן: רק מ-2016 אנחנו רואים איזו מגמת עלייה וגם היא כמובן לא מספקת.

<רינת כהן: אני חייבת פה להשיב לחברת הכנסת זועבי שיצאה אבל, צריך לעשות אבחנה בין קורסים מתוקצבים ששם יש עלות של המדינה לכל דורש עבודה שמגיע לקורסים האלה ושם הקורסים ממומנים במלואם, לבין קורסים פרטיים, ששם כל אדם רשאי לפי חוק חופש העיסוק, לבחור אם הוא הולך לטיפוח ציפורניים שיש שם שוק רווי, לבין מקצוע אחר שיכול להיות שיש לו ביקוש מאד גבוה, כמו מתכת.

<רינת כהן: המדינה באופן עקרוני, יש ענפים שלמים שהמדינה לא פותחת בהם קורסים בגלל שאנחנו יודעים שיש היצע מאד גדול.

<רינת כהן: כך, למשל, למרות שיש הרבה מאד נשים שהולכות להנהלת חשבונות, אנחנו באגף להכשרה לא פותחים קורסים מתוקצבים בהנהלת חשבונות כי אנחנו יודעים שהשוק רווי.

<רינת כהן: ואני יודעת שאותה אישה, גם אם היא תצא אחרי הקורס הזה ותקבל תעודה ותצליח, יהיה לה מאד קשה להשתלב בשוק העבודה ולכן מראש אנחנו לא מכוונים את זה.

<רינת כהן: שאלה נוספת שחברת הכנסת חנין זועבי שאלה פה לגבי הנושא של מיפוי שוק.

<רינת כהן: אנחנו עובדים, יש לנו שני מסלולים והיום אפילו שלושה, מסלולים שאנחנו עובדים בהם בשיתוף פעולה מאד הדוק עם מפעלים.

<רינת כהן: יש מסלול של קליטה במפעל, מסלול של on the job training שגם עובד מול מפעלים וגם מסלול "סטרטר" שנפתח השנה שממש מכניס כבר את התלמידים לתוך המסגרות של העבודה, כבר במהלך הלימודים.

<רינת כהן: שלושת המסלולים האלה הם כמו שהיא אמרה; אנחנו לא מכשירים ואז פונים למעסיקים אלא קודם כל פונים למעסיקים ויוצרים את הקורס בהתאמה לתכניות הלימודים, למעסיקים, לצרכים של המעסיקים וגם לצרכים של העובדים.

<רינת כהן: אם אני פותחת קורס באוטוטרוניקה, במכונאות רכב, אני רוצה שהוא גם יותאם לוולוו מצד אחד, לחברת וולוו ואני רוצה שגם מחר בבוקר, אם הוא יעבור למוסך אחר הוא ידע להתמודד גם עם סיטרואן או פיאט ובאותה מידה עם תעודה מכובדת.

<שרה פריזרוביץ': אני רוצה להוסיף שלצערנו ההיענות של המעסיקים מאד מאוד נמוכה, לבקשות שמתקבלות כל שנה לבצע הכשרות עבור המפעלים.

<שרה פריזרוביץ': אנחנו כל פעם מנסים לשנות את הנוהל כדי להתאים.

<שרה פריזרוביץ': אולי אין מספיק מודעות אבל אין מספיק בקשות של מעסיקים שרוצים להשתתף, שרוצים להכשיר את העובדים שלהם ואם אתם פה יכולים גם להשפיע שהמעסיקים כן יבואו וידרשו, כי אנחנו מסוגלים גם להתאים תכניות ייחודיות לצרכים שלהם, כשיש את הליבה של הדברים שאנחנו דורשים שיהיו לתלמיד כדי שיוכל אחר כך להתקבל לכל מקום וגם התאמות ספציפיות למפעל עצמו.

<שרה פריזרוביץ': לצערי, כאן המספרים לא גבוהים בחלק הזה של המעסיקים.

<רינת כהן: רק נפרט.

<רינת כהן: בשנה הקודמת היו 4,200 דורשי עבודה שעברו קורסים אצלנו.

<רינת כהן: קורסים מתוקצבים.

<רינת כהן: אני לא מדברת על עוד בערך סדר גודל של 40,000-41,000 שלמדו בקורסים שהם קורסים פרטיים ושם אנחנו רק מפקחים, מעבירים בחינות בסוף ותעודות.

<רינת כהן: אין ספק וחבר הכנסת אלאלוף קצת התייחס לזה, יש באגף בעיה של כוח אדם, יש בעיה של תקציבים, הינו שמחים לעשות הרבה יותר קורסים לדורשי עבודה, אנחנו יודעים שזה נדרש.

<רינת כהן: היינו שמחים אם שירות התעסוקה ומרכזי הכוון וכל הגופים המפנים לשוברים היו להם יותר תקציבים ולא תקציבים שאתם היום הרבה מאד אנשים לא מקבלים את השוברים ולא יכולים לממן את הקורסים ואלה קורסים במגזר הפרטי.

<רינת כהן: כל דבר כזה הוא תלוי תקציב ותלוי כוח אדם שקיים, בהקשר של תקנים.

<רינת כהן: האגף מתמודד כמו שאמרתי קודם עם בעיה תקציבית לא פשוטה ומאד מאוד מורכבת.

<רינת כהן: לגבי מיפוי צרכים, אני חייבת להגיד שאנחנו כל שנה עושים מיפוי צרכים, גם ברמת מחוזות וגם ברמת מטה, עם מפעלים מהאזורים, עם שירות התעסוקה, עם מרכזי ההכוון ומרכזי צעירים, מפתח, כל השותפים שלנו לתהליך הזה, גם השנה מנהל האגף הנחה את המחוזות ואנחנו גם ברמת מטה, עושים את מיפוי הצרכים כדי לראות בדיוק מה קורה ואנחנו יודעים על ענפים ספציפיים איפה חסר ובאילו אזורים.

<רינת כהן: לכן בסך הכול, בסקר שנעשה על ידי גוף שהוא יחידה אחרת בתוך משרד הכלכלה, אנחנו רואים אחוזי השמה טובים של כאלה שהם בוגרים של הקורס.

<רינת כהן: יכול להיות שהם לא המשיכו באותו מפעל, יכול להיות שאחד לא המשיך באותו מקצוע של מכונאי רכב אבל הוא המשיך בענף הרכב בתחום אחר.

<רינת כהן: יש הרבה עבודה, אנחנו מתמודדים אתה ביומיום ובוודאי ובוודאי שאנחנו לא מסופקים ולא חושבים שאנחנו עושים מה שצריך לעשות.

<רינת כהן: אין ספק.

<רינת כהן: את רוצה להוסיף עוד כמה מלים?

נחמן שי: או.

נחמן שי: קיי, תודה.

נחמן שי: בסדר, אנחנו רוצים לעבור עכשיו לד"ר יהודה שוורץ מן האגף להכשרת עובדי הוראה במשרד החינוך.

נחמן שי: בבקשה, יהודה.

<יהודה שוורץ: אדוני היושב ראש, גבירותי ורבותי, אני חושב שצריך לברך על היוזמה הזו של הכנסת לטפל בנושא מדיניות ההכשרה המקצועית ואני מבקש באופן מאד מתומצת להעיר שלש הערות.

<יהודה שוורץ: ההערה הראשונה, כפי שאתם יודעים, בימים האחרונים המועצה להשכלה גבוהה הגישה את תקציב החומש שלה והתקציב הזה זכה לתוספת משמעותית אבל כל מי שיודע, יש לנו רק כ-50% מכל מחזור שמסיימים את בחינת הבגרות ושנפתחת בפניהם הדלת להשכלה גבוהה.

<יהודה שוורץ: זאת אומרת שהתקציב שהמדינה משקיעה בהשכלה גבוהה מיועד ל-50% מן האוכלוסייה והשאלה שכולנו צריכים כחברה לשאול היא מה עם ה-50% האחרים?

<יהודה שוורץ: האם גם ה-50% האלה זוכים לתקציב שיכשיר אותם לתעסוקה, לסיפוק ולהשתלבות פרודוקטיבית בחברה?

<יהודה שוורץ: תפקיד כולנו הוא לתרום לעניין הזה הרבה יותר ממה שנעשה.

<יהודה שוורץ: אני לא בקי במספרים אבל אין לי ספק ש-50% האלה שלא זכו לבחינת בגרות לא מקבלים מהמדינה את ההזדמנויות הראויות להתפתחות מקצועית כפי שמקבלים אלה שזוכים להיכנס לשערי ההשכלה הגבוהה.

<יהודה שוורץ: זאת הערה ראשונה.

<יהודה שוורץ: הערה שניה נוגעת לשיתוף הפעולה בין המשרדים השונים - - -

נחמן שי: על מי מתחת ביקורת קודם שלא מקבלים - - - על המדינה?

<יהודה שוורץ: בוודאי.

נחמן שי: זה בסדר, אין לי מילה, להיפך, אני - - - הדברים שלך.

נחמן שי: זה בסדר גמור ואני גם מסכים אתך.

נחמן שי: זו - - - מדינתית בסופו של דבר לקיים את ההכשרה.

<יהודה שוורץ: אני כרגע מייצג את משרד החינוך באגף להכשרת עובדי הוראה ובתוקף זה אני לא מייצג את המועצה להשכלה גבוהה אבל אני שמח על כל שקל שמשקיעים בהשכלה הגבוהה.

<יהודה שוורץ: אני שמח על כל התפתחות של המכללות, האוניברסיטאות, המחקר וכו' אבל אני יודע שבאותו זמן לא נעשה המאמץ המתאים והנכון ל-50% האחרים.

<יהודה שוורץ: ועל כך אדוני היושב ראש אני מבקש להוסיף את ההערה השנייה.

<יהודה שוורץ: דיברו פה לפני שנכנסת, חבר הכנסת אלאלוף דיבר על חוסר התיאום בין המשרדים השונים.

<יהודה שוורץ: משרד העבודה והרווחה מתעסק עם הכשרה מקצועית ומשרד החינוך עם דברים אחרים ואכן, אנחנו בהחלט מזדהים עם הדבר.

<יהודה שוורץ: קשה לי להסביר מדוע למשרד החינוך יש חלק כל כך קטן באחריות על ההכשרה מקצועית.

<יהודה שוורץ: הניסיון של השנים הקודמות הוכיח שכשחלק מהפעילות הזו היה בידי משרד החינוך, הגיעו להישגים יפים ואני לא אומר את זה כביקורת על משרד העבודה והרווחה, אני כרגע קובע שאכן צריך להשיג תיאום יותר גדול.

<יהודה שוורץ: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני רוצה להוסיף - - -

נחמן שי: העברתי את ההנהגה מיד לעאידה.

נחמן שי: יש דברים שאני לא מרשה לעצמי - - - ( היו"ר עאידה תומא סלימאן)

<יהודה שוורץ: חברת הכנסת תומא סלימאן, שמי יהודה שוורץ ואני מייצג את משרד החינוך, את האגף להכשרת עובדי הוראה וזה טוב שנכנסת בדיוק עכשיו בהערה השלישית שלי.

<יהודה שוורץ: אני רוצה לברך גם את הוועדה לקידום מעמד האישה.

<יהודה שוורץ: זה יום חגיגי שאמנם עוסק בנושא כללי של הכשרה מקצועית אבל כרגע אנחנו בוועדה לקידום מעמד האישה וכאן אני רוצה לומר משהו על תפקידי בפיתוח כוח אדם להוראה.

<יהודה שוורץ: כפי שכולכם יודעים מקצוע ההוראה הוא מקצוע פמיניסטי - - -

עאידה תומא סלימאן: לא פמיניסטי.

<יהודה שוורץ: לא פמיניסטי אלא נשי.

<יהודה שוורץ: המקצוע הזה - - -

עאידה תומא סלימאן: הלוואי ויהפוך להיות - - -

<יהודה שוורץ: נכון.

<יהודה שוורץ: על כל פנים, כפי שכולכם יודעים, כ-85% מכוח האדם בהוראה הם נשים ורק כ-15% גברים.

<יהודה שוורץ: אני רוצה לראות את זה דווקא מן הצד היפה.

<יהודה שוורץ: מדינת ישראל - - -

נחמן שי: גם בדרג הניהול היחס הוא כזה?

<יהודה שוורץ: יפה.

<יהודה שוורץ: הערה חשובה מאד.

<יהודה שוורץ: בדרג הניהול אנחנו מגיעים לכ-70%, 65%-70% אבל בדרג הפיקוח זה הרבה יותר נמוך, דרג הפיקוח הוא הרבה יותר נמוך.

נחמן שי: 75% נשים?

<יהודה שוורץ: כן.

<קריאה: מנהלי בתי ספר.

נחמן שי: ובפיקוח?

<יהודה שוורץ: בפיקוח זה יותר נמוך.

<יהודה שוורץ: אין לי את הנתון המדויק.

עאידה תומא סלימאן: מנהלות בתי ספר יסודי הקפיצו את האחוז קצת.

<יהודה שוורץ: נכון.

עאידה תומא סלימאן: ככל שעולים יותר לתיכון, זה פחות.

<יהודה שוורץ: נכון, בהחלט זה נכון אבל לא זו הנקודה.

<יהודה שוורץ: אני רציתי דווקא לומר את הצד היפה של הדבר.

<יהודה שוורץ: כולנו כחברה, מדינת ישראל משקיעה את הנכס הכי חשוב שלה, את הילדים שלה, את עתיד המדינה, את עתיד הילדים, בידי קבוצה נבחרת ביותר מהאוכלוסייה, קבוצת הנשים המורות והן אלו שמעצבות את עתיד הילדים שלנו ואת עתיד המדינה.

<יהודה שוורץ: יחד עם זאת - - -

עאידה תומא סלימאן: זה נשמע כל כך יפה כשאתה אומר את זה, רק חבל - - -

נחמן שי: עד התלוש.

עאידה תומא סלימאן: נכון מאד.

עאידה תומא סלימאן: חבל שזה לא מתורגם, לא בתלוש ולא באופציות התפתחות וקידום בדרגות.

<יהודה שוורץ: גבירתי חברת הכנסת, אנא, אל תקלקלי עכשיו את החגיגה - - -

עאידה תומא סלימאן: מה לעשות?

עאידה תומא סלימאן: כנראה בתקופה האחרונה זה התפקיד שלי, לקלקל את השמחות.

<יהודה שוורץ: רציתי דווקא להציג את הצד היפה של העניין אבל אני לא פטור מלומר הערה.

<יהודה שוורץ: אמרה פה חברת הכנסת זועבי הערה מאד נכונה, שאנחנו מכשירים כוח אדם שאין לו אחר כך עבודה ואם מדובר על המגזר הערבי, גבירותי ורבותי, אנחנו באמת בצרה גדולה.

<יהודה שוורץ: יש ביקוש עצום של בנות מהמגזר הערבי להיכנס למכללות להכשרת עובדי הוראה ואנחנו צריכים לחסום את זה מפני שאין לנו מה להציע להן בתחום התעסוקה.

<יהודה שוורץ: יכול להיות שאנחנו נמצאים - - -

עאידה תומא סלימאן: אני לא מקבלת את הכיוון הזה.

עאידה תומא סלימאן: זו בדיוק ההחלטה השנויה במחלוקת ובעיניי הגזענית, בהורדת התקצוב למכללות להכשרת מורים ומורות ערבים וערביות על ידי משרד החינוך - - -

<יהודה שוורץ: אני רוצה - - -

עאידה תומא סלימאן: תן לי רק לסיים את המשפט.

עאידה תומא סלימאן: לא מקובל עלי להגיד שבמקום שתגידו לחסום את אלו שרוצות ללמוד, תפתחו עוד כיתות כי מספר הילדים בבתי הספר הערבים הוא מאד גבוה בכל כיתה ואם הייתם מכניסים את שעות הלימוד שאתם צריכים להכניס באופן שוויוני בין בתי ספר יהודים וערבים, אז הייתם פותחים עוד מאות אם לא אלפים של משרות ואז ה-11,000 מורים ומורות ערביות שמחפשים עבודה היו מוצאים את מקומם.

<יהודה שוורץ: לצערי אני יכול רק להגיד לך שהדבר נופל על אזנים קשובות אבל הוא לא בתחום האחריות שלנו.

<יהודה שוורץ: האחריות שלנו היא על ההכשרה ואני ברשותך רוצה רק להשלים את המשפט ולומר שההשמה במגזר היהודי, של בוגרי המכללות להכשרת מורים, ההשמה שלהם בעבודה היא באחוזים מאד גבוהים.

<יהודה שוורץ: 70%-80% ובמגזר הערבי הוא הרבה יותר נמוך.

<יהודה שוורץ: אני פונה לוועדה, אני פונה ליושבת ראש הוועדה ואני פונה לכל אלה שעוסקים בתעסוקה, למצוא פתרון לנהירה הזאת ואולי למצוא את ההכוונה למקומות אחרים.

<יהודה שוורץ: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לך.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לבקש מד"ר יאסר אחגי'ראת, מנכ"ל אלפנאר לקידום תעסוקת ערבים בישראל.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

<יאסר חוג’יראת: שלום לכם.

<יאסר חוג’יראת: תודה שנתת לנו את ההזדמנות להגיד מה אנחנו עושים.

<יאסר חוג’יראת: חברת אלפנאר היא מרכזי הכוון לתעסוקה - - - זו התשובה לכל אלה - - -

נחמן שי: או שאני לא שומע טוב או שאתה לא מדבר בקול רם.

<יאסר חוג'יראת: חברת אלפנאר היא חברה שמפעילה את כל מרכזי ההכוון התעסוקתי באוכלוסייה הערבית, בחברה הערבית, שנקראים מרכזי ריאן.

<יאסר חוג'יראת: יש לנו כעשרים מרכזים ברחבי הארץ, מן הדרום ועד הצפון והחזון שלנו הוא להכניס כמה שיותר נשים וגברים ערבים לשוק העבודה, בדגש על נשים כמובן.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו - - - ישנה בעיה למצוא הכשרות מתאימות לנשים בכלל ולנשים ערביות בפרט.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו מטפלים בנושא הזה, זה אחד הנושאים שמעסיקים אותנו, למצוא את ההכשרות המתאימות, כשבסופו של דבר אחרי ההכשרה האישה הערבית יכולה למצוא את מקומה בעבודה.

<יאסר חוג'יראת: ההכשרות שאנחנו מטפלים בהן, אנחנו לא פותחים הכשרה בלי התחייבות של הספק להשמה של לפחות 60%, זה אחד היעדים שלנו.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו מנסים למצוא גם הכשרות שיתנו עבודה במקומות עבודה שהם קרובים לישובים כי אנחנו מודעים לבעיות של האישה הערבית לצאת מחוץ לישובים ולנסוע למרחקים למקום עבודה, אז אנחנו מנסים לאזן בין כל הנושאים.

<יאסר חוג'יראת: עם כל זאת אנחנו בעצם לגבי הכשרות - - - בהכשרות שאנחנו כמרכזי הכוון אנחנו גם פותחים הכשרות בעצמנו.

<יאסר חוג'יראת: היו לנו בסך הכול כ-450 נשים בהכשרות שאנחנו פותחים.

<יאסר חוג'יראת: לגבי ואווצ'רים, היו 400 נשים שקיבלו ואווצ'רים מטעם מרכזי ריאן ושוב, כמובן, במקצועות שמתאימים לנשים ומקצועות שבסופו של דבר גם ימצאו אתן עבודה.

<יאסר חוג'יראת: אחוז ההשמה מכל ההכשרות 60%.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, הנתונים שנתת הם מאד דומים לנתונים של ההכשרות מקצועיות של הנשים הערביות ששמעתי.

עאידה תומא סלימאן: זה כמעט זהה.

עאידה תומא סלימאן: אין מישהו אחר?

עאידה תומא סלימאן: האם רק מרכזי ריאן יכולים להפנות - - -

<רינת כהן: שרות התעסוקה ומרכזי ריאן מכווינים אלינו את המגזר הערבי.

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל הסטטיסטיקה שהוא נתן, 450 ו-400, זה דומה מאד ל-800 ומשהו שאת נתת.

<רינת כהן: כי אלה שני הגופים שמתעסקים עם שרות התעסוקה והם - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר, אישה שהיא לא רשומה בריאן, אין לה דרך לקבל - - -

<רינת כהן: שרות התעסוקה.

<יאסר חוג'יראת: שרות התעסוקה.

<יאסר חוג'יראת: היתרון של מרכזי ריאן שאלה מרכזים שנמצאים בתוך הישובים ונגישים לכל האוכלוסייה ובמיוחד לנשים.

<יאסר חוג'יראת: יותר קל לאישה להגיע למרכז שהוא קיים ונמצא בתוך הישוב, לקבל את כל ההכוונה ויש בתוך המרכזים מה שאנחנו קוראים לו - - - אנחנו עושים הכול לאותו משתלב שמגיע אלינו, גם מבחינת הכשרות, גם מבחינת העצמה, אנחנו גם מעצימים את האנשים לפני ההכשרות.

<יאסר חוג'יראת: אם מישהו צריך קורסי עברית אז קורסי עברית, הכרת העולם התעסוקה, גם מחשבים וכמובן כל השירותים הם מקבלים אותם בחינם.

<יאסר חוג'יראת: יתרה מזאת, אנחנו מלווים את כל המשתתפים.

<יאסר חוג'יראת: גם מלווים אותם בהכשרות, גם מלווים אותם בהשמה לפחות במהלך שלש שנים ובעצם זה מה שעוזר לאנשים להתמיד בתוך העבודה.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו גם עוזרים בתוך מקום העבודה.

<יאסר חוג'יראת: מלווים אותם.

<יאסר חוג'יראת: גם את האישה וגם את המשתתף וגם את המעסיק וזה סוד ההצלחה שלנו.

<יאסר חוג'יראת: אמנם מרכזי ריאן נמצאים בישובים ועדיין הם לא יכולים לפתור את כל הבעיות של הנשים הערביות אבל זו נקודת אור שנותנת תקווה לגבי תעסוקת נשים ואנחנו כל הזמן - - -

עאידה תומא סלימאן: ד"ר יאסר, אני סליחה שאני קוטעת אותך אבל אני רוצה לחדד את הדיון.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו קיימנו דיון בנושא תעסוקת נשים ואם אני לא טועה אתה גם השתתפת בדיון.

<יאסר חוג'יראת: נכון.

עאידה תומא סלימאן: אחד הדברים שמאד בלטו הוא ש-63% מהנשים שעברו הכשרה מקצועית בריאן, לפי הנתונים שלכם, או 63% או 62% למען הדיוק, עברו הכשרה מקצועית בנושאי טיפול וטיפוח וחן.

<יאסר חוג'יראת: לא, אצלנו - - - הנתונים שלנו הם פה.

<יאסר חוג'יראת: הנתון - - - שאת אומרת.

<יאסר חוג'יראת: הנתון במרכזי ריאן הוא 27% וגם, אם אנחנו פותחים הכשרה בטיפוח החן אז זו הכשרה שיש בקצה גם השמה ותעסוקה.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו לא פותחים ולא מאפשרים או לא מייעצים או לא ממליצים לנשים לעשות קורסים או הכשרות שאין בהם השמה.

עאידה תומא סלימאן: אתה בטוח שזו לא הסטטיסטיקה שלכם?

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת טוב מאד.

<יאסר חוג'יראת: יכול להיות שזה היה בואווצ'ר כנתון ארצי אבל לפי הנתון של מרכזי ריאן זה 27%.

<יאסר חוג'יראת: אלה ה-27% בדרך כלל רובם בעצם, מעל 70% מועסקות.

<יאסר חוג'יראת: גם טיפוח החן, אם יש ביקוש אנחנו עושים את ההכשרה.

<יאסר חוג'יראת: לא עושים את ההכשרה בלי ביקוש של מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: או.

עאידה תומא סלימאן: קיי, אני אצטרך לבדוק את הדיווח, כי אתם בזמנו נתתם דיווח כתוב - - -

<יאסר חוג'יראת: לא מאתנו.

<שרה פריזרוביץ': לפי הנתונים שלנו נכון מה שאת אומרת, המטפלות 200, מינהל 250, טיפוח החן 203, הרוב הולכות לשלושת המקצועות האלה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

<קריאה: מי המפנה?

<יאסר חוג'יראת: המפנה לא אנחנו כי אנחנו - - -

<שרה פריזרוביץ': אתם בעיקר.

עאידה תומא סלימאן: אתם מפנים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, סליחה, אני יודעת שכל אישה ואני ביקרתי גם ויש לכם עבודה מבורכת אבל אני גם יודעת שכל אישה, לפני שפונה להכשרה מקצועית, עוברת אצלכם פגישה או שתיים בניסיון לכוון אותה, להעשיר את הידע שלה - - -

<יאסר חוג'יראת: הנתון שלנו 27%.

<יאסר חוג'יראת: ה-36% זה כלל - - -

<שרה פריזרוביץ': לא, לא, נשים ערביות שמקבלות - - -

<יאסר חוג'יראת: לא של ריאן, של שרות התעסוקה.

<יאסר חוג'יראת: זה הכלל - - -

<שרה פריזרוביץ': הכול.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו עושים - - -

<שרה פריזרוביץ': טיפוח החן ומטפלות.

<שרה פריזרוביץ': זה כל הנשים, לאו דווקא מהמגזר הערבי.

<יאסר חוג'יראת: את מדברת על הכלל ולא על ריאן.

<שרה פריזרוביץ': איזה מקצועות נוספים אתם - - - מעבר לזה?

עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה, סליחה, שניה.

עאידה תומא סלימאן: בואו נעשה הפסקה.

עאידה תומא סלימאן: אני שאלתי אתכם מי מכוון, כי הסטטיסטיקה שלה דמתה מאד לסטטיסטיקה שניתנה לי באופן ארצי על פי נשים ערביות, אחד על אחד, שמונה מאות ומשהו מול שמונה מאות ומשהו, אז אם זה ארצי וזה הכיוון אז זה אומר שהסטטיסטיקה שלכם אמורה להיות אותו הדבר, כי אותו מספר קיים, גם ארצית וגם אצלכם בריאן.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני מנסה להגיד.

עאידה תומא סלימאן: זה לא יכול להיות שאתם הספק העיקרי של מקבלות הכשרה מקצועית אבל אתם לא אחראים על ה-62%.

עאידה תומא סלימאן: לא יכול להיות.

<יאסר חוג'יראת: יש לשכות תעסוקה, לא רק - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל שרות תעסוקה מפנה אליכם בעיקר.

<יאסר חוג'יראת: לא, לא.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שמפנים אליכם.

<יאסר חוג'יראת: לא, לא, לא.

<ניבראס טהא: משתתפים של שרות תעסוקה לא יכולים להיות משתתפים של ריאן כי אין כפל תקציבים של - - - אנחנו עובדים עם גוף של משרד הכלכלה שנקרא מגע"ר ויש שם דוח מפורט של כל מקצוע.

<ניבראס טהא: נשים, גברים ולאן אנחנו מפנים.

<ניבראס טהא: לפי הדוח הזה אנחנו מפנים 27%.

<ניבראס טהא: לא יותר מזה.

עאידה תומא סלימאן: עדיין אי אפשר להתווכח בצורה כזו כאשר הסטטיסטיקה הארצית שכוללת את לשכות התעסוקה כמעט זהה לסטטיסטיקה שלכם.

עאידה תומא סלימאן: לא יכול להיות.

עאידה תומא סלימאן: אין הפרש בין הסטטיסטיקה הזו לסטטיסטיקה הזו.

עאידה תומא סלימאן: שניה, חוץ מזה, יש לכם מרכז הכשרה מקצועית בטאמרה, שנאמר שזה מרכז ההכשרה המקצועית המתוקצב הממשלתי היחיד הערבי.

<רינת כהן: זה שם - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, כן, אני יודעת, שזה גם כן, בעייתי.

עאידה תומא סלימאן: אני תיכף אתייחס לזה.

עאידה תומא סלימאן: בעייתי לתקוע את זה בטאמרה כאשר כולם יודעים שאין תחבורה.

עאידה תומא סלימאן: זאת לא עיר מרכזית שמרושתת מבחינת תחבורה וזה מקשה מאד על נשים שרוצות לקבל ואני בעבר ניסיתי להפנות.

עאידה תומא סלימאן: אם אישה צריכה להגיע מ"אכסאל" את יודעת במה זה כרוך?

עאידה תומא סלימאן: לצאת מאכסאל לנצרת, להחליף אוטובוס שבא כל שעה ולנסוע לטאמרה.

עאידה תומא סלימאן: בדרך חזרה אותו דבר.

נחמן שי: כל יום?

עאידה תומא סלימאן: לא יודעת.

עאידה תומא סלימאן: כל יום או כל יומיים.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שקורה.

עאידה תומא סלימאן: עוד יותר, יש כפרים אחרים שצריך לקחת שלשה אוטובוסים.

<רינת כהן: ההכשרות לערבים לא נעשות רק בטאמרה.

<רינת כהן: חשוב לחדד פה את הנקודה.

<רינת כהן: בכל - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, הן נעשות בחיפה או בכרמיאל, כלומר, שוב - - -

<רינת כהן: בכרמיאל, בחולון, בירושלים.

עאידה תומא סלימאן: חולון?

<יאסר חוג'יראת: הנגישות יותר - - -

<רינת כהן: ויש גם גופים פרטיים - - -

עאידה תומא סלימאן: הנגישות היא לא - - -

נחמן שי: אזורית - - -

עאידה תומא סלימאן: בואו נתקדם.

<שרה פריזרוביץ': הבהרה אחת קטנה.

<שרה פריזרוביץ': אנחנו לא עושים את ההכשרות רק במרכזי הכשרה ממשלתיים.

<שרה פריזרוביץ': אנחנו קונים הכשרות גם - - - חיצוניים שפרוסים בכל הארץ.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת.

<שרה פריזרוביץ': זה לא רק בטאמרה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת אבל אני גם יודעת את טיב ההכשרות האלו שפרוסות בכל הארץ, במיוחד לאוכלוסייה הערבית ואל תגידו לי: אנחנו מפקחים עליהם, או.

עאידה תומא סלימאן: קיי?

עאידה תומא סלימאן: אל תגידו לי: אנחנו מפקחים עליהם, כי אני לא בטוחה שיש לכם את מערך הפיקוח שמאפשר לפקח על יותר משלושת אלפים ומשהו מרכזים.

<רינת כהן: יש במרכזים - - -

<שרה פריזרוביץ': יש, בכל הארץ יש שש מאות מוסדות אז - - -

עאידה תומא סלימאן: טוב - - -

<יאסר חוג'יראת: יש דוגמה של הכשרות, זה לא רק מטפלות.

<יאסר חוג'יראת: גם - - - למטפלות לא נותנים, אנחנו לא מאשרים הכשרה למטפלות אם אין השמה עם בטחון בתעסוקה.

<יאסר חוג'יראת: אני אתן לכם דוגמאות.

<יאסר חוג'יראת: נגיד, סייעות.

<יאסר חוג'יראת: עכשיו עשינו הכשרות של - - - שיווק דיגיטלי בגוגל, שהוא קורס חדש וגם נכנס עבור נשים.

<יאסר חוג'יראת: אנחנו מנסים גם לפתח מנהלות ערביות וגם היה קורס של פיתוח מנהלים, יש לנו כל מיני הכשרות שאנחנו מנסים לתת, גם ייחודיות וגם לפי דרישת השוק.

<יאסר חוג'יראת: לא כל מה שנאמר כאן, שזה רק טיפוח החן, טיפוח החן אנחנו לא פותחים הכשרה אם אין השמה.

<יאסר חוג'יראת: זה חשוב.

<יאסר חוג'יראת: המטרות שלנו הן גם הכשרה וגם השמה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: גברת בתיה כהן, מנהלת תחום באגף הבטחת הכנסה, המוסד לבטוח לאומי.

<בתיה כהן: שלום.

<בתיה כהן: ראשית, היום הזה מאד מאוד חשוב ואני מברכת אתכם על כך.

<בתיה כהן: באגף הבטחת הכנסה אנחנו עוסקים במיצוי זכויות של אוכלוסיות שמתקיימות מן הקצבה הכי נמוכה שקיימת.

<בתיה כהן: מדובר בכמות גדולה מאד של אנשים שבעצם לא עובדים.

<בתיה כהן: כיום, אני מדברת על הרבעון האחרון, כ-118,000 איש מקבלים הבטחת הכנסה ומתוכם כ-70,000 מוגדרים כדורשי עבודה ובזה אני מתקנת את חבר הכנסת הקודם שאמר שמי שלא עבד בעבר לא זכאי להבטחת הכנסה, זה לא נכון.

<בתיה כהן: אם הוא עומד בתנאי הזכאות של הבטחת הכנסה אז גם אם הוא לא עבד בעבר הוא זכאי אבל מתוך 70,000 דורשי עבודה רק 472 איש ברבעון האחרון לומדים בהכשרה מקצועית, מתוך 70,000 דורשי עבודה בשרות התעסוקה, כשהחלוקה בין נשים לגברים היא 51% נשים ו-49% גברים.

<בתיה כהן: אין לי חלוקה לפי ערבים כי אצלנו בבטוח לאומי אין חלוקה כזאת אבל, כמות כזו גדולה של דורשי עבודה שכל כך מעט מהם לומדים בהכשרה מקצועית זה אומר דרשני.

עאידה תומא סלימאן: את זה אני מכירה ואחר כך שואלים למה, כי חלק גדול מהאנשים שדורשים עבודה ונרשמים כדורשי עבודה, באיזשהו שלב מתייאשים ונושרים מזה כי הם לא רואים שמגישים להם פתרונות.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת, כשהייתי בארגון שניהלתי אותו "נשים נגד אלימות", בזמנו, בלשכת התעסוקה של אקדמאים היו רשומים כ-500 אקדמאים ואקדמאיות ערביות דורשות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: ברגע שפתחנו אתר אינטרנט שעשה שידוך בין מקומות עבודה שמחפשים אקדמאיות ערביות לבין האקדמאיות הערביות, נרשמו מעל 3,000 נשים אקדמאיות דורשות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, לא רק שאין גברים שם בסטטיסטיקה הזו רוב הנשים דיברו על התייאשות מלהגיע ללשכת התעסוקה ולחכות ואין אופציות.

עאידה תומא סלימאן: גם לא לשלוח להכשרות כמו שצריך וגם לא - - -

<בתיה כהן: אצלנו הן לא מתייאשות כי הן חייבות להמשיך להתייצב בשרות התעסוקה כדי לקבל את הגמלה.

עאידה תומא סלימאן: ברור, ברור אבל נשים שלא עבדו מקודם והן לא זכאיות הן מפסיקות ללכת כי הן לא מוצאות פתרון שם.

עאידה תומא סלימאן: עורכת דין טל ניר, האגודה לזכויות האזרח.

<טל ניר: צהרים טובים.

<טל ניר: גם אני מאד שמחה.

<טל ניר: אנחנו כבר שנים מדברים על הכשרות מקצועיות ועל ההידרדרות בהן.

<טל ניר: אני חושבת שאף פעם לא היה כאן גן עדן להכשרות מקצועיות אבל מה שיש היום זה גיהינום והגענו אליו ממצב שבו ב-2002 היו משהו כמו 35,000 איש שכל שנה השתלמו בהכשרות מקצועיות מטעם המדינה ואילו היום מדובר ב-5,000 איש לשנה שזה כלום.

<טל ניר: המספרים פה מעידים על זה.

<טל ניר: כשהגברת מבטוח לאומי מדברת על אנשים עם הבטחת הכנסה, הם קהל היעד של התכניות האלו.

<טל ניר: כלומר, המדינה הגדירה את זה בצורה מאד ברורה, שהם קהל היעד בגלל שרוצים להכניס אנשים למעגל העבודה.

<טל ניר: אנשים שלא נמצאים שם הם קבוצות גדולות אחרות.

<טל ניר: אנשים שהם היום עובדי קבלן, אנשים שעובדים בשכר נמוך ורוצים להתקדם ורוצים הכשרות מקצועיות.

<טל ניר: אנשים שעובדים במשרות חלקיות וכו'.

<טל ניר: אנשים שהם - - -

עליזה לביא: איפה את רואה, רק בנקודת הזמן, את המעבר החד הזה בין 35,000 ל-5,000, בתקופת זמן, מתי את מזהה את המעבר?

<טל ניר: עשינו דוח ששלחנו לכם אותו, שלחנו לכל חברי הוועדה במייל את הדוח שלנו שרק לאחרונה עשינו אותו אבל רואים ב -2002 את הירידה המאוד גדולה מ-35,000 ל-15,000 ומאז כל שנה פחות.

עליזה לביא: יש לך את זה, דלית?

<טל ניר: אנחנו שלחנו - - -

עליזה לביא: מנהלת הוועדה אומרת שהיא לא קיבלה - - -

<טל ניר: אנחנו שלחנו את זה במייל לכל הוועדה, הגברת - - - שלחה מייל בראשית השבוע, ביום ראשון לכל חברי הוועדה ונשמח לשלוח שוב עם כל המספרים דוח מקיף.

עאידה תומא סלימאן: יש את אותה ירידה ששאלתי עליה בנושא האוכלוסייה הערבית.

עליזה לביא: אני רוצה לקבל את הדוח הזה.

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה לא יכולתי להבין אותו למרות כל המאמצים.

<טל ניר: מה שחשוב לי לשאול הוא איפה נציג משרד האוצר כאן בחדר?

<טל ניר: מדובר כאן במדיניות שהיא מדיניות ממשלתית מכוונת שנמשכת כבר הרבה מאד שנים ופוגעת בזכויות אדם בסיסיות לאופק תעסוקתי של אנשים מקבוצות רחבות של אוכלוסייה.

<טל ניר: בגלל שאנחנו כאן, אני יכולה לדבר עכשיו על עובדים מבוגרים ואני יכולה לדבר על מקבלי הבטחת הכנסה, אני יכולה לדבר על אנשים שחיים בעוני ויש הרבה מאד קבוצות.

<טל ניר: אני רוצה לדבר רגע על הנשים, בגלל שאנחנו בוועדה למעמד האישה.

<טל ניר: נשים היום הן לא קהל יעד ספציפי של התכנית, אי תכניות שמכֻוונות אליהן במיוחד.

<טל ניר: אם מסתכלים על המספרים אז היום, למרות ששיעור ההשתתפות שלהן בשוק העבודה יותר נמוך מזה של גברים, השכר שלהן יותר נמוך מגברים, בגיל המבוגר הן נכנסות לעומק אבטלה הרבה יותר מגברים כך שהן מגיעות לגיל הפרישה כשחצי מהנשים לא עובדות והכשרות מקצועיות היו יכולות להוציא אותן לעבודה - - -

עאידה תומא סלימאן: במיוחד עכשיו עם גיל האבטלה שעלה.

<טל ניר: בדיוק.

<טל ניר: גם דיברנו על זה בישיבות שהיו על גיל הפרישה לנשים.

<טל ניר: לכן זה ברור שהן צריכות להיות קהל היעד.

<טל ניר: מניתוח שאנחנו עשינו עולה שהן בערך 40% היום מהאנשים שבפועל מקבלים הכשרה מקצועית.

<טל ניר: זאת אומרת, גברים מקבלים יותר - - -

עליזה לביא: עוד פעם, עוד פעם, עוד פעם?

<טל ניר: 60% בערך גברים ו-40% נשים מהקבוצה הקטנה של ה-5,000 שקיבלו הכשרה מקצועית.

<טל ניר: זה גם לעג לרש.

עליזה לביא: אבל יש לך מידע או קורלציה בין הסוגים של ההכשרות לפילוח המגדרי שכרגע נתת?

עליזה לביא: הרי היא הנותנת.

<קריאה: גם זה, גם זה.

<טל ניר: יש הרבה מאד קורסים שנשים פחות משתתפות בהן ואני לא יודעת מה נעשה כדי לעודד אותן להגיע לקורסים של חשמל וגם אפילו בקורסים למשל, של - - - רוח, אז ב-2014 השתתפו 546 גברים ו-240 נשים, זאת אומרת, פה אין שום סיבה - - -

<ליאת גור: עדיין במקצועות - - -

<טל ניר: יותר אנשים - - -

<ליאת גור: אלה מקצועות - - -

<טל ניר: במקצועות המחשבים השתתפו 500 גברים ו-130 נשים אז נשים יכולות להשתלב במקצוע הזה לא פחות.

<טל ניר: השאלה גם איזו העדפה ניתנת ואיזה דגש ניתן.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה רק להגיד לך שחבל שלא קיבלנו את החומר הזה.

<טל ניר: קיבלתם את החומר.

עליזה לביא: לא קיבלנו שום דבר.

עאידה תומא סלימאן: לא, אני אומרת, שניה, שניה.

<טל ניר: הוא דוח של 30 עמודים אז אולי - - -

עליזה לביא: אנחנו בדרך כלל באים מוכנים.

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לענות על זה.

עאידה תומא סלימאן: בין כל החומרים של הוועדה קיבלנו הרבה חומרים והגישו שלושה ניירות עמדה.

עאידה תומא סלימאן: את החומר הזה הספציפי, לא לוועדה ולא אלי למייל האישי שלי, לא קיבלנו אותו וחבל.

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת את זה כי את נותנת נתונים חשובים שהיו יכולים להעשיר את הדיון ואז הייתי נותנת לך לדבר הרבה קודם, כדי שנוכל להתייחס לנתונים אבל אנחנו נשמח לקבל אותו, זה דבר ראשון ואם אפשר קצת לקצר כי אני צריכה לתת לעוד.

<טל ניר: רציתי להתייחס לתכנית השוברים שהוזכרה כאן והיום היא כאילו הנתיב שהולך ומתגבר וזו תכנית שהיא מאד מאוד בעייתית מכיוון שקודם כל, היא לא מתאימה לכל האוכלוסיות.

<טל ניר: כלומר, יש אוכלוסיות שלמות שלא יכולות, הרי מה שקורה בתכנית הזו זה שהאדם צריך מכיסו לשלם את הקורס ואחר כך מוחזר לו בכל מיני תנאים ובכל מיני פעימות, אז כמובן שלא כולם יכולים לשלם את זה.

<טל ניר: מעט מאד אוכלוסיות מצליחות לקבל את הקורס הזה וגם בסופו של דבר מקבלים רק 90% מהסכום אז מצפים מאנשים שהם מקבלי אבטחת הכנסה לשלם את הדבר הזה וזה דבר בעייתי.

<טל ניר: אני אומרת רק כותרות.

<טל ניר: כותרת אחרונה היא נושא שמאד מאוד מעצבן בעיניי וזה הנושא של קיצוץ בדמי אבטלה לכאלה שנכנסים להכשרות מקצועיות.

<טל ניר: זה דבר שב-2002 נקבע בחוק, שבמקום לקבל 100% דמי אבטלה מקבלים 70%.

<טל ניר: כלומר, ברגע שאתה נכנס - - -

<קריאה: יורדים ב-30%.

<טל ניר: ב-30%.

<טל ניר: ברגע שאתה נכנס לקורס הכשרה מקצועית יורדים לך דמי האבטלה.

<טל ניר: קיבלנו תלונות ממובטלים רבים שרצו להיכנס ואפילו נכנסו לקורס אבל ברגע שהם הבינו שזה יורד אז הם הפסיקו את הקורס, כי הם לא יכלו להרשות לעצמם את 30%.

<קריאה: זה עונש.

עאידה תומא סלימאן: במיוחד שהם גם יצטרכו לשלם את החלק - - -

<קריאה: לא, לא, לא.

<קריאה: אלה קורסים - - -

<שרה פריזרוביץ': במיוחד שאין להם ממה לחיות והם חיים רק מזה, אז - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל השוברים - - -

<קריאה: אין להם ממה לחיות - - -

<רינת כהן: יש להם רק דמי אבטלה?

<רינת כהן: הקורס ממומן על ידי - - -

<טל ניר: ועם שוברים זה לא קורה?

עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני אומרת.

<שרה פריזרוביץ': עם שוברים הם לא מקבלים, הם בכלל לא זכאים לדמי אבטלה.

<שרה פריזרוביץ': מדובר על קורסים מתוקצבים שהם אמורים להיות חמישה ימים בשבוע - - -

<קריאה: מקבלי דמי אבטלה לא מחולקים להם שוברים בכלל?

<שרה פריזרוביץ': לא.

<קריאה: הוא לא יכול לעבוד?

עאידה תומא סלימאן: למה?

<קריאה: את זה האוצר החליט ב-2002 עם כל הגזרות.

<קריאה: לכאלה שעוברים הכשרה מקצועית עדיף להיות מובטל.

עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי היא אם הם לא מקבלים דמי אבטלה - - -

<רינת כהן: הם מקבלים דמי אבטלה אבל במקום שהוא יקבל את מלוא הסכום - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, אני שואלת למה אלה שלא מקבלים דמי אבטלה לא יכולים לקבל את התכנית של - - -

<טל ניר: את השוברים.

<רינת כהן: אם הוא לא מקבל דמי אבטלה הוא יכול ללכת למסלול שוברים.

עאידה תומא סלימאן: זה רק לאלה שלא מקבלים דמי אבטלה.

עאידה תומא סלימאן: אלה שמקבלים דמי אבטלה לא יכולים להשתמש בתכנית של השוברים?

<טל ניר: היא אמרה - - - יש להם דמי אבטלה.

<טל ניר: הוא נכנס לקורס מתוקצב.

<טל ניר: המדינה מימנה לו את הקורס, הוא לומד חמישה ימים בשבוע שמונה שעות לימוד, הוא לא יכול לעבוד אבל דמי האבטלה אוטומטית יורדים לו ב-30% ברגע שהוא נכנסה להכשרה מקצועית.

עאידה תומא סלימאן: את זה הבנתי.

עאידה תומא סלימאן: אחר כך אמרתי שיורדים לו 30% והוא צריך לשלם אז את אמרת לי לא, אלה לא מקבלים שוברים.

<שרה פריזרוביץ': אלה עם השוברים הם לא מתנהלים כל השבוע.

<שרה פריזרוביץ': בסך הכול הם הולכים ללמוד פעמיים שלש בשבוע וגם אנשים שעובדים יכולים ללמוד אחר הצהרים, זה לא במסלול שבו כל השבוע לומדים - - -

<בתיה כהן: הם לא זכאים לדמי אבטלה אם לא - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר, אם מישהו מקבל דמי אבטלה ועובר למסלול של שוברים, לא מורידים לא 30%.

<שרה פריזרוביץ': הוא לא מקבל - - -

<קריאה: הוא לא יקבל דמי אבטלה.

<שרה פריזרוביץ': הוא לא יקבל דמי אבטלה.

<שרה פריזרוביץ': אם הוא מקבל דמי אבטלה, אז - - - מדווח לבטוח לאומי על איקס שעות בשבוע שהוא יושב ולומד בהכשרה.

<שרה פריזרוביץ': הם לומדים בסך הכול פעמיים בשבוע אחר הצהרים.

<שרה פריזרוביץ': אין להם את התנאים לקבל דמי אבטלה.

עאידה תומא סלימאן: זה קושי על קושי על קושי.

<ליאת גור: סליחה, אני פשוט ממש רוצה - - - עורכת הדין טלי ניר אם אפשר.

עאידה תומא סלימאן: אם היית מחכה היית מקבלת - - -

<ליאת גור: פשוט לומר - - -

עאידה תומא סלימאן: פשוט רציתי להגיד לך בבקשה גבירתי, תדברי, ליאת גור.

<ליאת גור: תודה רבה.

<ליאת גור: שתי הערות שממש ממשיכות את מה שעורכת דין טלי ניר אמרה פה.

<ליאת גור: דבר ראשון, החלוקה המגדרית המאוד קשיחה הזו של מקצועות גבריים ונשיים שנדמה שכבר לא מתאימה למאה ה-21.

<ליאת גור: לנו אולי כעמותה או כבעלי מפעלים קטנים ובינוניים יותר קשה לעשות את השינוי המחשבתי הזה אבל הייתי מצפה ממדינה שתיקח אחריות על שינוי תדמיתי.

<ליאת גור: היום, כדי לעבוד בדפוס אתה לא צריך להיות גבר ואנחנו משוועים לעובדים, אם זה דפסים ונגרים ורתכים וחשמלאים ושרטטים ותכנתים למכונות CNC ואלה לא חייבים להיות גברים.

<ליאת גור: אפשר להפנות נשים גם למקצועת כאלה ואנחנו מצפים מהמדינה שתעשה את הקמפיין הזה שישנה קצת את ההבניה המגדרית הקשיחה הזאת ולהפנות נשים גם לקורסים כאלה ואפילו להתאים קורסים כאלה במיוחד לנשים ולצרכים שלהן.

<ליאת גור: זו הערה אחת.

<ליאת גור: הערה שניה בקשר למה שחברת הכנסת זועבי אמרה שזה שאישה הולכת ללמוד מקצוע זה עוד לא אומר שתשתלב בשרות התעסוקה, כמו בטיפוח החן, לדוגמה, שזה שוק רווי.

<ליאת גור: העניין זה של הקוסמטיקה, אצלנו יש - - - לקוסמטיקאיות וזה שוק של למעלה מ-10,000 נשים עצמאיות שהיו יכולות לפרנס את עצמן, אבל מה שקורה הוא שאין פיקוח.

<ליאת גור: בשם חוק חופש העיסוק כל מי שרוצה יכול ללכת ולפתוח בית ספר לקוסמטיקה ואין עם זה שום בעיה.

<ליאת גור: אמנם, יש בתי ספר שמפוקחים על ידי משרד הכלכלה אבל למה שמישהו ילך ללמוד אצלכם?

<ליאת גור: דווקא במגזר הערבי למעלה מ-10 בתי ספר מפוקחים על ידי משרד הכלכלה.

<ליאת גור: מקבלים תעודות והן צריכות ללמוד 600 שעות.

<ליאת גור: הן לומדות חשמל ומכשור וכימיה ואת כל מה שצריך אבל החברה שלהן יכולה ברבע מחיר ללכת ללמוד בבית ספר לא מפוקח וכאלה נפתחים וצצים כמו פטריות אחרי הגשם, היא תלמד 70-80 שעות, תקבל איזושהי תעודה שמבחינת הציבור אף אחד לא יודע מה ההבדל וכך אנחנו נפגעים שלש פעמים.

<ליאת גור: גם השוק הופך להיות רווי ונשים שהן מיומנות מקצועית, למרות שהן למדו והשקיעו כסף הן לא יכולות להתפרנס מהמקצוע, גם אלו שהן קוסמטיקאיות מוסמכות ולמדו צריכות להתחרות בשוק רווי עם מחירים כאלה וגם בריאות הצבור.

<ליאת גור: כשאנחנו מדברים על קוסמטיקה אנחנו מדברים על מכשור פולשני, אנחנו מדברים על כימיקלים שהם מאד מסוכנים, אנחנו כל הזמן שומעים על נזקים לעור וכוויות אז מצד אחד אתם נותנים תעודות ופיקוח ודורשים 600 שעות ומצד אחר, שכל אחד יפתח בית ספר וילך ללמוד.

<ליאת גור: זה גם אבסורד שאני לא מבינה אותו ואני לא יודעת אם חופש העיסוק מצדיק כזו הפקרות שפוגעת בכל הנוגעים בדבר.

<רינת כהן: אני אשמח לענות - - -

עאידה תומא סלימאן: שניה.

עאידה תומא סלימאן: שניה.

עאידה תומא סלימאן: אני אתן לך.

עאידה תומא סלימאן: תרשמי בבקשה את הדברים שאת רוצה להתייחס אליהם, אתן לך שתי דקות בסוף אבל בינתיים אני רוצה לתת לגברת טל גרנות, מנכ"ל בשותפות "המכללה".

<טל גרנות: שלום.

עאידה תומא סלימאן: בואו נעשה את זה - - -

<טל גרנות: אני אעשה את זה מאד מאוד קצר, כי הרבה דברים נאמרו וכולנו מודעות ומודעים לחשיבות התעסוקה.

<טל גרנות: אני יחד עם איריס שטרן לוי הקמנו את עמותת "המכללה" שפועלת למען שיקום תעסוקתי לשורדות זנות.

<טל גרנות: איריס כרגע מעבירה קורס של בניית אתרים, לכן לא יכלה להצטרף אליי.

<טל גרנות: מעבר לכל מה שנאמר, ברור שנשים באופן כללי זקוקות לעוד עידוד.

<טל גרנות: כרגע אני אוריד את הרזולוציה לגבי האוכלוסייה הזאת.

<טל גרנות: שאנחנו גילינו שבמהלך העבודה שלנו ששיקום תעסוקתי הוא המפתח הכי חשוב להשתלבות בחברה.

<טל גרנות: כלומר, אישה שמצליחה להשתלב בעבודה, להחזיק בה, להיות במקום שמכבד אותה, שמכיל את הקשיים שיש לה, הסיכוי שלה להשתלב בחברה ולא לשוב למעגל הזנות כפי שקורה לרוב, הוא הרבה יותר גבוה.

<טל גרנות: בנוסף, אנחנו נמצאות עם נשים חכמות, אינטליגנטיות, חדורות מוטיבציה ותקווה להשיג לעצמן חיים אחרים ואנחנו מגלות שהשיטה הזאת עובדת.

<טל גרנות: כשאנחנו נותנות תנאים מותאמים לנשים כדי להצליח כלומר, כיתות קטנות, הבנה לקושי שהן באות ממנו, הדרכה בגובה העיניים, הבנה של הקשיים שלהן וכו', הן מצליחות לסיים את הקורסים והתועלת בכך היא אדירה.

<טל גרנות: יש ואקום אדיר שאנחנו מתמודדות אתו, יש מכלול של צרכים שהן צריכות שימולאו על מנת שהן יוכלו לסיים את ההכשרה ולהיקלט כמו שצריך.

<טל גרנות: המדינה חייבת לקחת חלק מאד רציני ואקטיבי כדי שהנשים האלו יוכלו להחזיר חזרה לחברה ולהיות מועילות ויצרניות.

<טל גרנות: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת עליזה לביא, בבקשה.

עליזה לביא: קודם כל אני רוצה לברך אותך ואת השותפים שלך ליום החשוב הזה.

עליזה לביא: זה נושא שחייבים באמת לראות איך מקדמים אותו.

עליזה לביא: הדברים ששמענו הם מעוררי פלצות.

עליזה לביא: יד ימין לא יודעת מיד שמאל.

עליזה לביא: אני חייבת להגיד מילה אחת על הדברים שאמרה ליאת.

עליזה לביא: ליאת הייתה סטודנטית שלי למען הגילוי הנאות ולשמוע אותך מדברת בשפה הזאת זו הייתה התרגשות בשבילי.

עליזה לביא: אני זוכרת את המפגשים הראשונים ואת יודעת, לפעמים את רואה את הפירות אז כל הכבוד על העבודה לאורך השנים אבל, גבירתי, אני רוצה להתייחס לדוברת האחרונה ולהזמין אותך, אני מדברת אלייך, קיבלנו את נייר העמדה שלך, נייר העמדה שכן קיבלתי בניגוד לנייר העמדה שלכם שאני מאד רוצה להעמיק בו והופתעתי שאני לא מכירה אותך ואת הארגון שאת מייצגת.

<טל ניר: את מכירה אותי, כי היכרנו ביום החשיפה של "תודה".

עאידה תומא סלימאן: או.

עאידה תומא סלימאן: קיי, בואו נעצור פה.

עליזה לביא: אז לא הכרתי בכותרת.

עליזה לביא: אני לא רואה מרחוק כל כך טוב אבל לא הכרתי - - -

עאידה תומא סלימאן: אני ניסיתי לחסוך ממך הצהרות.

עאידה תומא סלימאן: תעברו לנושא.

עליזה לביא: נעבור לנושא.

עליזה לביא: המקום הזה של הכשרה מקצועית של נשים בזנות, לא בכדי, אני לא אומרת שאם חלילה לא נתקן נשים אז יותר נשים תעבורנה לזנות אבל אני בהחלט רואה גם בשיחות עם נשים שנמצאות שם וגם מהדוח האחרון של משרד הרווחה והמשרד לביטחון פנים, אנחנו רואים עלייה במספר האימהות שנמצאות בזנות והרבה מאד פעמים זה נובע מהמקום הזה שאו שאין עבודה, או שאין עבודה מתאימה או שאין הכשרה וצריך לבוא ולראות איך מתקנים את זה ואיך עושים את זה.

עליזה לביא: זה לא שאני אומרת שאם לא נעשה את זה אז יותר נשים תלכנה אבל בהחלט, דווקא בגלל המיקום החברתי, העובדה שנשים בפערי שכר גם ככה מלכתחילה, חוסר הכשרה, נשים שנמצאות, הרבה מהן, פתאום בסיטואציות של מפרנסות יחידות וחד הוריות, מרצון או שלא מרצון, כל מיני סיטואציות כאלו, זה משליך מאד על הדברים שאת כרגע אמרת אותם.

עליזה לביא: אני רוצה רגע לעלות לנתון המזעזע מבחינתי, 35,000 מול 5,000.

עליזה לביא: בחברה שהיא קולטת עלייה, בחברה שבה יותר ויותר קבוצות נכנסות לעולם התעסוקה, ב-2050 אנחנו מצפים שרוב האנשים שיעבדו במשק יגיעו גם מהמגזר הערבי וגם מהמגזר החרדי ומה המדינה עושה – מפחיתה.

עליזה לביא: המדינה לא מתייחסת והיום הזה שלכם הוא כל כך חשוב, כי אם אנחנו לא נתקן את זה היום, אנחנו נראה את ההידרדרות לאורך זמן.

עליזה לביא: אני רוצה שוב לברך אתכם ויש פתרונות, רק צריך רצון טוב והרבה תקציב.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: האם - - -

נחמן שי: לא, לא, אני עוקב אחרי הדיון כי אני - - - .

נחמן שי: קודם כל אני שמח ששתי יושבות הראש פה ביחד הן כוח אדיר.

נחמן שי: עליזה ליוותה את הוועדה בעבר ועאידה עושה את זה עכשיו.

נחמן שי: אין בכלל מפתח יותר חשוב בעיני מאשר הכשרה מקצועית ואבטלה היא, כולנו יודעים, דבר איום ונורא.

נחמן שי: באופן טבעי הקיפוח וההטיה לרעה של המגזרים, גם החברה הערבית, אנחנו לא אומרים מיגזר, נכון?

עאידה תומא סלימאן: נכון.

נחמן שי: וגם החברה החרדית, שתיהן סובלות באופן קבוע ממצוקה וזה עובר כחוט השני בכל נושא שעולה בוועדה הזאת ובוועדות אחרות.

נחמן שי: זה תמיד ימצא אותנו באותו מקום.

נחמן שי: פעם זה יהיה בקו העוני, פעם זה יהיה בקשישים, פעם זה יהיה בילדים, בכל מקום נמצא את הקבוצות האלו אבל המפתח הוא תעסוקה, אין מפתח אחר.

נחמן שי: רק תעסוקה יכולה לשבור את זה.

נחמן שי: אם יכולה להיות הכשרה שמשרד החינוך הצביע עליה או הכשרה שלכם, של משרד הכלכלה, זה לא משנה איזה סוג כמעט, כי רק כשאנשים רוכשים את המיומנות המקצועית, נשים וגברים, הם יכולים לצאת קדימה.

נחמן שי: אני התרשמתי מן הרצון הטוב של המשתתפים פה בדיון אבל לא מהרצון הטוב של המדינה בעניין הזה, כי נדמה לי שהיא מניחה עוד פעם לשוק לסדר את עצמו.

נחמן שי: זו התחושה שלי.

נחמן שי: אמרנו הפרטה אבל יותר מהפרטה, הנתונים ששמענו פה מלמדים שכאילו משאירים לאנשים: תדאגו לעצמכם, תמצאו איזה מקום שיכשיר אתכם או שיקנה לכם מקצוע ואז תצאו לדרך.

נחמן שי: זה לא נכון.

נחמן שי: יש דברים שהשוק סובל בהם מכשל, הוא לא יודע לעשות את זה ואין לו אינטרס לעשות את זה.

נחמן שי: השוק רוצה לקבל אנשים מיומנים, הוא לא רוצה להכין אותם.

נחמן שי: את ההכנה צריכה לעשות המדינה.

נחמן שי: יש מקצועות בתחומים שאי אפשר להפריט אותם אז אנחנו נמשיך לצעוק פה בוועדה הזו, כנראה, ובמקומות אחרים, כדי להגדיל את המעורבות של הממשלה.

נחמן שי: אני יודע שמדברים על האיש השמן והרזה ולא פה הבמה לזה אבל הרעיון שהמדינה מתפרקת מהאחריות שלה ומטילה את זה החוצה, זה גם המוטו שראינו פה היום.

נחמן שי: עוד פעם, תודה רבה לכם על ההשתתפות ותודה לך שיזמת את הדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: יש לנו נציגים של מרכז טאוב ואתם הגשתם מצגת.

עאידה תומא סלימאן: לא נוכל עכשיו לעבור עליה כולה אבל אם תוכלי להתייחס בכמה מלים לפני שאנחנו סוגרים את הדיון הזה.

<שביט מדהלה-בריק: רציתי להציג לכם נתונים מהדוח השנתי שפרסמנו שנה שעברה.

<שביט מדהלה-בריק: אנחנו עשינו מחקר על מקצועות שהם בסיכון להיעלם מהעולם עקב כניסה של טכנולוגיה שתחליף בעצם את האדם.

<שביט מדהלה-בריק: אנחנו ראינו בפילוח שעשינו של שוק העבודה בישראל, שבערך 40% מהעובדים עובדים במקצועות כאלה שהם בסיכון להיעלם.

<שביט מדהלה-בריק: עניין אותנו לראות מיהם העובדים האלה וראינו כמובן שאלה עובדים שמאופיינים בהשכלה נמוכה, בשכר שעתי נמוך, הרבה גברים מהמגזר הערבי שהם מועסקים במקצועות שהם בסיכון ובאמת זה ענין של המדינה.

<שביט מדהלה-בריק: יש מה לעשות בעניין הזה ואחד מהכלים הוא הכלי של ההכשרות המקצועיות, זה כלי מאד חשוב.

<שביט מדהלה-בריק: כיום מהבדיקה שאנחנו עשינו אנחנו לא רואים שיש התאמה בין הקורסים לשוק העבודה העתידי.

<שביט מדהלה-בריק: במסלול של השוברים בבדיקה שאנחנו עשינו ראינו - - -

<רינת כהן: נראה לי - - - הנתונים שלכם.

<שביט מדהלה-בריק: לפי הנתונים שאנחנו קיבלנו משרות התעסוקה הקורס המוביל הוא הנהלת חשבונות.

<שביט מדהלה-בריק: הנהלת חשבונות זה מקצוע שהוא לפי כל - - -

<רינת כהן: צריכה להצביע - - -

<שביט מדהלה-בריק: שניה, שניה.

עאידה תומא סלימאן: שניה, שניה.

עאידה תומא סלימאן: אני אמרתי שאני אתן לך לענות.

<שביט מדהלה-בריק: אני רק מעלה את הנקודות.

<שביט מדהלה-בריק: לא רק במסלול של שוברים, גם במסלול של קורסים שהמדינה בוחרת, כן חשוב לעשות את ההתאמה לשוק העבודה העתידי וגם התאמה לאנשים שמגיעים לקבל את זה, כי כמו שאמרתי, אלה אנשים שמאופיינים בהשכלה נמוכה, מהשכבות היותר חלשות של האוכלוסייה ולא מתאים לכל אחד מהם כל מקצוע שיכשירו אותו בו ובטח שצריך לעשות התאמה גם עם המוסדות שאתם שולחים אליהם, שיהיו מוסדות שמי שהוא בוגר שלהם מצליח להשתלב בשוק העבודה.

<שביט מדהלה-בריק: אני רק אגיד שבדיוק הבוקר הסתכלתי בפרסום של בנק ישראל שפורסם לא מזמן בנובמבר 2015, שעושה השוואה בינלאומית על המדיניות הפעילה בשוק העבודה בכל מדינות ה-OECD וישראל מדורגת בין המקומות הכי נמוכים, עם שליש מההוצאה הממוצעת על מדיניות פעילה בשוק העבודה לעומת ההוצאה הממוצעת ב-OECD ובאמת - - - בכלל תיעד שיש השפעה של המדינה אז כמובן שצריך להגדיל את התקציבים וזה מתחיל בזה ואחר כך לעשות את כל ההתאמות שנדרשות.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

<אסתר סנדר: נרשמתי.

עאידה תומא סלימאן: נרשמת, או.

עאידה תומא סלימאן: קיי, זה הלך לאיבוד באיזשהו מקום.

<אסתר סנדר: שמי אסתר סנדר, אני מעמותת "אם הבנים" שזו לנשים חרדיות גרושות אבל אני רוצה להרחיב את הנושא בכלל לנשים חד הוריות.

<אסתר סנדר: חלק מהדברים אמרו, אני רק רוצה להדגיש.

<אסתר סנדר: לגבי הנושא של השוברים, כמו שאמרה עורכת הדין, לא ייתכן לדרוש מאישה שמתקיימת ממזונות או מאבטחת הכנסה, שתשלם מראש קורס ודרך אגב, הקורסים הם רק עד שנה.

<אסתר סנדר: לגבי המבחר, הפעם האחרונה שאני הסתכלתי ברשימה הנהלת חשבונות כיכבה וטיפוח החן.

<אסתר סנדר: גם אם הם מקצועות מבוקשים ואולי יש תעסוקה בזה, אין בהם שום אופק תעסוקתי.

<אסתר סנדר: זאת אומרת, יושבת בבית בונה ציפורנים או פֶּאָנית, או דברים אלה, זה לא מקדם את האישה לשום מקום.

<אסתר סנדר: דבר נוסף, גם בתוך המקומות שכן מקבלים שוברים, שמוכָּרים, למשל, מכון וינגייט, שהוא מכון רציני, לא כל הקורסים שם פתוחים לציבור אבל יכולים לקבל שובר ובזה לא הצלחנו להבין את ההיגיון.

<אסתר סנדר: דבר נוסף, יש תכנית לעידוד תעסוקת הורים יחידים מקבלי הבטחת הכנסה או דמי מזונות מהבטוח הלאומי.

<אסתר סנדר: הניצול של התכנית הוא כמעט אפסי.

<אסתר סנדר: יש דוח של מבקר המדינה, יש דוח של - - -

עאידה תומא סלימאן: שוב, איך קוראים לתכנית הזו?

<אסתר סנדר: תכנית לעידוד תעסוקת הורים יחידים מקבלי הבטחת הכנסה ואו דמי מזונות.

<שרה פריזרוביץ': של משרד הכלכלה.

<אסתר סנדר: של משרד הכלכלה.

<אסתר סנדר: התכנית מוכרת, הכותרות ענקיות.

<אסתר סנדר: למשל, שנה שעברה הייתה כותרת בעתון בעמוד הראשון, 50 מלין שקל לנשים חד הוריות לקייטנות.

<אסתר סנדר: הקריטריונים לקבל הם כאלה שכמעט אי אפשר לקבל אותם.

<אסתר סנדר: צריכה לפחות חצי שנה קודם לקבל את הקצבה.

<אסתר סנדר: לעבוד לפחות עשרים שעות או לעלות מעשרים שעות לשלושים שעות.

<אסתר סנדר: כזו ערימה של מסמכים ואפשר לראות באתר של משרד הכלכלה, כזו ערימה של מסמכים למלא.

<אסתר סנדר: השרות דרך אגב, הוא מופרט וצריך לקבל דרך - - - שירות שלא נותן מענה.

<אסתר סנדר: זאת אומרת, אין מענה טלפוני, אין עם מי לדבר, צריך רק לשלוח מכתבים והכל מתנהל במייל או בפקסים.

עאידה תומא סלימאן: זה מאד אופייני למשרד הכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: גם בעניין המשפחתונים, גם בעניין מעונות יום, הכול מתנהל - - -

<אסתר סנדר: כן, כן, כמו - - - זה נקרא שירותים תומכי תעסוקה.

<אסתר סנדר: לנשים חד הוריות ולנשים בכלל זה מאד קריטי.

<אסתר סנדר: זה לא קיים.

<אסתר סנדר: זאת אומרת, זה קיים על הנייר, זה לא ניתן למימוש.

<אסתר סנדר: זהו.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו נגענו בנושא שאנחנו יכולים לשבת עוד שעתיים או שלש ולהמשיך לדבר ויש המון מה להגיד בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לראות שהיוזמה ליום מיוחד בעניין הכשרות מקצועיות היא כנראה לא במקריות, אנחנו יזמנו את היום הזה כי ידענו שהנושא מחייב חשיבה ודיונים מעמיקים, כדי לדעת מה המצב.

עאידה תומא סלימאן: התגלתה בפנינו עכשיו בדיון הזה תמונה ואני בטוחה שבדיונים האחרים בוועדות והיום אחרי הצהרים במליאה, יתגלו עוד.

עאידה תומא סלימאן: הדבר העיקרי שמאד בולט הוא שהמדינה נסוגה מאחריותה באופן הדרגתי וממשיכה לסגת.

עאידה תומא סלימאן: ממשיכה לסגת מההכשרות מקצועיות.

עאידה תומא סלימאן: אני רציתי קודם לתת אבל רינת הייתה עסוקה ולא הזכירה לי.

<רינת כהן: לא נורא.

עאידה תומא סלימאן: את רוצה להתייחס?

<רינת כהן: לכמה דברים קטנים שנאמרו פה.

<רינת כהן: אחד, הייתה פה נדמה לי ליאת גונן בנושא של הקוסמטיקה ואין לי ספק שהיא צודקת.

<רינת כהן: נושא קוסמטיקה הוא לא היום - - - רישיון ולכן משרד הכלכלה לא יכול לאכוף את זה.

<רינת כהן: כל דכפין יכול לעסוק בתחום הזה גם אם הוא לא עבר קורס.

<רינת כהן: אני זוכרת שהייתה פה ישיבה בזמנו עם חברת גלוב, בוועדה הזאת, עם חברת הכנסת אורלי לוי אבוקסיס שגם היא הייתה בנושא הזה.

<רינת כהן: אם הוועדה תוכל להרים את הנושא של רישוי מקצועות קוסמטיקה, זה מאד מאוד חשוב.

<רינת כהן: נאמר פה, הנזקים שאפשר לעשות בנושא הזה הם איומים ואנחנו רואים את זה.

<רינת כהן: נושא השוברים, חשוב לי להדגיש לשאלתך, מדובר בקורסים פרטיים בלבד.

<רינת כהן: אתה לא מקבל שובר עבור זה שאתה הולך לקורס מתוקצב אלא רק עבור קורס שהוא עסקי ושם הצבור מחליט ברגלים לאן הוא הולך ואין לנו פה say.

<אסתר סנדר: זה רק קורס שמשולם על ידיכם.

<רינת כהן: הוא מפוקח על ידי אבל הוא לא - - -

<טל ניר: הוא מפוקח אבל זה מתוך רשימה.

<רינת כהן: זה לא קורס - - -

<אסתר סנדר: הרשימה סגורה.

<רינת כהן: שניה, הרשימה לא סגורה.

<רינת כהן: לגבי הקורסים המפוקחים צריך להבדיל בין קורסים שהם מתוקצבים על ידי המדינה והם נעשים שמונה או שבע שעות כל יום לבין קורסים שנעשים בערב - - -

עאידה תומא סלימאן: בסדר, הקורסים המפוקחים או המאושרים הם ברשימה סגורה שמי שמקבל שובר חייב לבחור מתוך הרשימה הזו?

<רינת כהן: אם בית הספר או בפיקוח של משרד - - -

<טל ניר: אין לנו - - - חלק כן וחלק לא.

עאידה תומא סלימאן: או.

עאידה תומא סלימאן: קיי, זה משהו אחר.

עאידה תומא סלימאן: סליחה.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה.

עאידה תומא סלימאן: מאד קצר.

<רינת כהן: אני אהיה קצרה.

<רינת כהן: לגבי נושא - - - חד הוריות שייך לאגף אחר אצלנו.

<רינת כהן: יש תשעה גופים מַפנים והם מסתכלים - - - חד הוריות בין אם זה דרך ריאן לחד הוריות ערבית ובין אם זה שרות התעסוקה, יש - - - לחד הוריות, אנחנו לא אחראים על התחום הזה - - -

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אנחנו נפנה ואנחנו נקבל, סליחה, סליחה, סליחה, סליחה.

<רינת כהן: כל - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה, רינת, סליחה.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת.

עאידה תומא סלימאן: אם זה לא באחריות שלכם בואו לא נקיים דיון עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אני אפנה לאגף שצריך לפנות אליו ואני אקבל את המידע משם אבל אנחנו נתייחס לזה.

<רינת כהן: לקבל שוברים שנה, מישהי אמרה פה, הגענו לסיכום לא מזמן עם האוצר על רשימה מאד מוגבלת של קורסים ומקצועות, רק מקצועות נדרשים שהאוצר מוכן לפתוח שם, שיהיו קורסים מעבר לשנה אבל שוב, זה לא במקצועות כמו הנהלת חשבונות, זה יהיה בקורסים נדרשים אז אולי זו בשורה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני התחלתי להגיד, לא, אנחנו מסכמים, אנחנו עברנו כבר.

עאידה תומא סלימאן: כולכם יש לכם הערות מאד חשובות, זאת הבעיה.

עאידה תומא סלימאן: הבעיה שהנושא באמת מעורר דיון - - -

<מוחמד נואמנה: באתר של משרד הכלכלה, גבירתי, יש שם לינק למקצועות נדרשים.

<מוחמד נואמנה: הוא לא עודכן משנת 2013 ואז זה יכול - - -

עאידה תומא סלימאן: תודה, תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני התחלתי לסכם ואמרתי שלצערי הרב אנחנו רואים נסיגה מהותית של המדינה מהאחריות שלה על ענין ההכשרות המקצועיות וכפי שפתחתי בהתחלה ואמרתי, הכשרות מקצועיות הן לא רק ענין של צורך לתת לאנשים מענה אקוטי אינדיווידואלי למציאת עבודה, אלא בראייה יותר רחבה הן גם כלי לסגירת פערים חברתיים כלכליים שקיימים בתוך החברה.

עאידה תומא סלימאן: זה גם כלי למינוף המשק הישראלי, זה כלי לקידום האוכלוסייה השונות ולצערי הרב, כנראה שזה לא באג'נדה של הממשלות האחרונות.

עאידה תומא סלימאן: הנה עובדה, אנחנו רואים שיש ירידה בתקציב ההכשרות מקצועיות לשנים 2017-2018 בהצעת התקציב המונחת עכשיו בכנסת, זה לפי מסמך של מרכז המחקר.

עאידה תומא סלימאן: יש ירידה באחוזי הערבים שעוברים הכשרות, דבר שאף אחד לא הצליח להסביר לי אותו עד עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: איך יכול להיות שיש ירידה בזמן שכל הזמן מתפארים במאמץ המושקע בנושא?

<קריאה: הצורך למצוא עבודה - - -

עאידה תומא סלימאן: שניה.

עאידה תומא סלימאן: יש גם ירידה באחוז הנשים שעוברות הכשרות מקצועיות.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהפגיעה בתקציב ההכשרות וחוסר הראייה הכוללנית שמקשרת בין הצרכים לבין הראייה העתידית של איזה מקצועות יהיו דרושים, יחד עם ההבדל בין הצפי של המשרות הפנויות או שעלולות להתפנות במשק הישראלי, לבין פיתוח ההון האנושי, מובילים למצב כזה של סוג של כאוס מסוים שאנחנו רואים אותו בירידות שהזכרתי אותן.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נבדוק את הנקודות שדיברנו עליהן גם בנושא קיצוץ בדמי אבטלה למקבלי ההכשרה המקצועית דרך הקורסים וגם בנושא של תכנית להורים יחידים ושילובם בתעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה לאגף וננסה לבדוק מה קורה בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: כל הנושא של רישוי מקצועות קוסמטיקה אולי כדאי באמת להתעמק בזה ולבדוק.

עאידה תומא סלימאן: לגבי רשימת המקצועות הדרושים אמרת שהאוצר הסכים להרחיב את הרשימה של השוברים שיאפשרו מעבֵר לשנה במקצועות הדרושים.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לקבל את הרשימה של המקצועות הדרושים.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, ככל שאני הולכת ומבקשת יותר מידע אני לומדת עד כמה המשרדים השונים אין להם ראייה מגדרית בכלל.

עאידה תומא סלימאן: כשחושבים על מקצועות שהם רוצים להשקיע בהם ולהרחיב את ההשקעה בהם, הם אף פעם לא לוקחים בחשבון שהם ביד השנייה החליטו שהם רוצים לקדם את הנשים, אז לא מחפשים מקצועות דרושים שאפשר שנשים ישתלבו בהם.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לבדוק את זה.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לקבל את המידע הזה כדי לראות האם זה נלקח בחשבון או לא.

עאידה תומא סלימאן: אני גם ארצה שמשרד הכלכלה יסביר לי את הירידות שהזכרתי.

עאידה תומא סלימאן: גם הירידה באחוז הערבים שעוברים הכשרה למרות התכניות הנפלאות שכל הזמן מדברים עליהן ולמרות הקמת מרכזים.

עאידה תומא סלימאן: איך הולכים להתגבר על הבעיה הזו כאשר כל המרכזים צריכים לכוון בעיקר למרכז אחד?

עאידה תומא סלימאן: היו לכם יותר מרכזים להכשרות מקצועיות, היו לכם כעשרים מרכזים.

עאידה תומא סלימאן: עצם העובדה שנסוגותם לחמישה ופתחתם את השוק בצורה כזו - - -

<שרה פריזרוביץ': ממשלות שקבעו - - -

עאידה תומא סלימאן: אל תגידי לי ככה, כאילו אני חלק מהממשלה.

נחמן שי: לא, את לא אבל - - -

עאידה תומא סלימאן: ברור אבל יש אנשי מקצוע.

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה גם כן לפנות לשר אבל אני פונה גם לאנשי המקצוע שמייצגים את המשרדים ומגיעים לשולחן הזה.

עאידה תומא סלימאן: מאד קל להגיד: אלו החלטות של הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: נכון, אלו החלטות של הממשלה ותפקידנו גם לבדוק מה מחליטה הממשלה ואיך זה משליך על האזרחים.

עאידה תומא סלימאן: זה בעיקר התפקיד שלנו במקום הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולכם.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו נמשיך את הדיונים האלה ואת הנושאים החשובים שעלו ונעדכן אתכם כאשר יהיה גם שינוי במצב.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לכולם.