ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 679, 2017-03-21 11:00

משה גפני: אני פותח את הישיבה.

משה גפני: אני מתנצל מראש, באמצע הדיון אצטרך לצאת לוועדת הכנסת.

משה גפני: דיון מהיר בנושא התחזקות השקל וההשלכה על המשק הישראלי, מדיניות בנק ישראל ומשרד האוצר.

משה גפני: זה נושא שיכול להיות שהייתי מקיים את הדיון הזה במהלך הפגרה אבל מכיוון שהייתה בקשה לדיון מהיר של החברים, אני שמח על כך שאנחנו מקיימים אותו היום.

משה גפני: זה נושא בעל משמעות עקרונית רבה ורצינית.

משה גפני: את ההצעות בעניין הזה הגישו חברי הכנסת תמר זנדברג שנוכחת כאן, בצלאל סמוטריץ' שעדיין לא כאן ויואל חסון שגם הוא עדיין לא כאן.

משה גפני: ביקש חבר הכנסת מיקי זוהר הצעה לסדר.

משה גפני: בבקשה.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה.

מכלוף מיקי זוהר: אדוני, זה לא קשור לנושא הדיון אלא זה נושא אחר.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לומר ולהצהיר כאן בוועדה ששוחחתי עם יושב ראש הקואליציה דוד ביטן ועשינו איזשהו שיח חשוב ורציני בכל מה שקשור לעודפים התקציביים שצפויים להגיע לכאן לדיון, לגבי העברות תקציביות, וגם לגבי הפחתת מסים שכנראה לא תצטרך לבוא לכאן לדיון כי בסופו של דבר זה בסמכות השר.

משה גפני: לא.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו צריכים לאשר כאן הפחתת מסים?

משה גפני: זה חוק.

משה גפני: זה החוק.

משה גפני: אחד החוקים הדרמטיים.

משה גפני: זאת לא החלטה של השר.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה להצהיר בפני הוועדה הצהרה שקובעת כדלקמן.

מיקי לוי: כרכז הקואליציה.

מכלוף מיקי זוהר: כרכז הקואליציה בוועדת הכספים.

מכלוף מיקי זוהר: אני מתואם עם יושב ראש הקואליציה במה שאני אומר כעת.

מכלוף מיקי זוהר: לא תתאפשר בוועדה שום הפחתת מסים ושום העברה תקציבית עד שלא יעלו קצבאות הזקנה וקצבאות הקשישים שמתפרנסים אך ורק מזה בלפחות 700 שקלים לחודש.

מכלוף מיקי זוהר: הווה אומר שזה יעלה את כולם, כאשר מדובר בחצי מיליון אנשים, מעל לקו העוני.

מכלוף מיקי זוהר: הדיון הזה היה במסגרת הוועדה שלי לצדק חלוקתי ושוויון חברתי בה נקבע שאנחנו מחויבים להעלות 700 שקלים לכל אחד ואחד מאותם אנשים כדי להעלות אותם מעל לקו העוני.

מכלוף מיקי זוהר: העלות התקציבית של זה היא 2.8 מיליארד שקלים, שזה קרוב לאותם עודפים רבעוניים שמדברים עליהם כרגע.

מכלוף מיקי זוהר: אני מודיע את ההצהרה הזאת קבל עם ועולם ואני מקווה שבסופו של דבר גם ראש הממשלה, גם שר האוצר וגם שר הרווחה ירימו את הכפפה כי אחרת שום פעולה לא תתבצע בוועדת הכספים.

משה גפני: רק שתדע שעל שולחנה של ועדת הכספים יש העברה אחת והיא העברה עם דברי הסבר ועם הכול.

משה גפני: אתה קיבלת אותה.

מיקי לוי: הסכמים קואליציוניים.

משה גפני: לא.

מיקי לוי: 15 מיליון ששמתם.

משה גפני: לא.

משה גפני: על מיגון כלי רכב ביהודה ושומרון.

מיקי לוי: או 15 או 23 מיליון שקלים.

משה גפני: לא משנה.

משה גפני: תדע שזה עומד על סדר יומנו.

מיקי לוי: נכון.

מיקי לוי: אנחנו נעשה הפרדה.

מיקי לוי: כמפקד יהודה ושומרון אני יכול להגיד לך שמדובר בעניין חיים.

מיקי לוי: נבצע הפרדה.

משה גפני: לכן אני אומר.

מכלוף מיקי זוהר: אני מתייחס להעברות תקציביות שיהיו רלוונטיות לעודפי התקציב עליהם מדברים.

מכלוף מיקי זוהר: זה פעם ראשונה.

מכלוף מיקי זוהר: פעם שנייה, אני חוזר שוב לנושא הפחתת המסים.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר חד משמעית שעקרונית אני בעד הפחתת מסים, בטח ובטח בכל מה שקשור למס החברות, אבל אנחנו לא נאפשר את זה עד שלא יעלו חצי מיליון אנשים מעל לקו העוני.

מכלוף מיקי זוהר: נקודה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: יצטרכו לקבל החלטה בעניין הזה.

משה גפני: אני בשעתו הבאתי כסף למיגון כלי הרכב.

רחל עזריה: אני מכבדת ומעריכה את הרצון להעלות את הקצבאות אבל זה נראה לי - - -

משה גפני: הם מייצגים מפלגה גדולה.

רחל עזריה: אני יודעת.

רחל עזריה: אנחנו מפלגות קטנות.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לזכור את זה.

רחל עזריה: שר האוצר, יש בהסכם, שמעל לעשרה מיליון שקלים, זה בהחלטה שלו.

רחל עזריה: בסדר.

מכלוף מיקי זוהר: אני אמרתי שזאת החלטה של שר האוצר.

מכלוף מיקי זוהר: זאת החלטה של ראש הממשלה אבל אנחנו כאן חברי הכנסת מייצגים את עם ישראל והציבור ששלח אותנו לכנסת מצפה מאתנו לעשות את הדברים.

רחל עזריה: זאת אמירה קצת קיצונית, אבל בסדר.

מכלוף מיקי זוהר: היא לא רק קיצונית.

מכלוף מיקי זוהר: היא חד משמעית.

מכלוף מיקי זוהר: מבחינתי הדבר היחידי שאפשר יהיה לעשות את זה כדי לשנות את זה, אם תצליחו לשכנע את יושב ראש הקואליציה ואותי אחרת או שאולי תדיחו אותנו מתפקידנו, יכול להיות שזה יהיה בסדר גמור.

מכלוף מיקי זוהר: אבל אנחנו לא נאפשר כאן שום דבר עד שחצי מיליון אנשים לא עולים מעל לקו העוני.

מכלוף מיקי זוהר: נקודה.

רחל עזריה: שום דבר.

מכלוף מיקי זוהר: שום דבר.

רחל עזריה: גם לא העברות למשרד הרווחה.

מכלוף מיקי זוהר: אני מדבר על העברות התקציביות של עודפי התקציב פעם אחת ועל הפחתות מסים פעם שנייה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בואו לא נפתח את הדיון הזה.

משה גפני: מיקי, זאת הייתה הצעה לסדר.

משה גפני: ההערה נרשמה.

משה גפני: אני הערתי רק שיש העברה אחת שצריך לאשר אותה באיזשהו שלב לפי נוהל העברות וזה מיגון כלי רכב, שזה באמת פיקוח נפש.

מכלוף מיקי זוהר: אני מחדד.

מכלוף מיקי זוהר: אני מדבר על עודפי התקציב שאמורים להגיע לכאן ועל הפחתות המסים שצפויות להגיע לכאן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תמר זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה אדוני היושב ראש.

משה גפני: אם אפשר רק להציג את הנושא.

תמר זנדברג: בהחלט.

תמר זנדברג: אני רק אציג את הנושא כי כמו שאתה אומר התכנסנו כדי לשמוע את הנגידה.

משה גפני: הנגידה, את הבנת מה אני עובר כאן?

משה גפני: זה לא כמו אצלכם בבנק ישראל.

תמר זנדברג: תודה אדוני היושב ראש.

תמר זנדברג: קודם כל, תודה לוועדה על ההיענות המהירה בקביעת הדיון,.

תמר זנדברג: תודה רבה לנגידת בנק ישראל על ההגעה.

תמר זנדברג: לדעתי אני מדברת בשם הנגידה.

תמר זנדברג: העובדה שבאת ובחרת לכבד בנוכחותך ולענות לשאלות שלנו, מבחינתנו היא עדות לחשיבות שבנק ישראל רואה בדיון ובסוגיה.

תמר זנדברג: כל מי שעוקב אחרי הכלכלה הישראלית נחשף בשנים האחרונות ובאופן הולך ועולה לתופעה שנקראת הר הדולרים.

תמר זנדברג: רק אתמול שמענו או היום קראנו בעיתונים שבנק ישראל רק אתמול ככל הנראה קנה מט"ח בהיקף של מאתיים עד 300 מיליון דולר.

תמר זנדברג: באופן כללי בשנים האחרונות, מאז המשבר הכלכלי, בגלל הרבה סיבות שבטח הנגידה תפרט, הריבית וכולי, בנק ישראל בחר במדיניות מרכזית של רכישת מט"ח באופן שהביא את יתרות המט"ח לשיא של למעלה ממאה מיליארד דולר, כאשר בנק ישראל עצמו הכריז בשנים האחרונות שהטווח שהוא רואה זה עד 110, כלומר, אנחנו מתקרבים לשם, באופן שאני לא יודעת אם אנחנו עומדים לראות את סופו או לפחות צריך לשים על זה סימן שאלה.

תמר זנדברג: בינתיים הדולר יורד, ממשיך לרדת.

תמר זנדברג: אין ספק, ואלה גם נתונים שבנק ישראל אסף ופרסם מחקר רק לפני כמה ימים שמדיניות הרכישה הזו היא מדיניות אפקטיבית וטוב שכך, לא היינו רוצים לראות מדיניות שהיא אינה אפקטיבית, אבל נשאלת השאלה עד מתי אפשר להמשיך אתה, האם יש לה איזשהו גבול, האם בנק ישראל נערך לאפשרויות אחרות או שיש כאן איזושהי בעיית קונספציה שהולכים וממשיכים לעשות את אותו הדבר באופן שהולך ומתגבר ועד מתי הוא נמשך.

תמר זנדברג: שאלה נוספת היא שימוש בכלים חלופיים.

תמר זנדברג: האם נבחנו, האם בנק ישראל עוקב אחרי כלים אחרים על מנת להשיג את אותה מדיניות.

תמר זנדברג: עוד נושא שאני רוצה להעלות בהקשר הזה הוא ממה נובעת הפעילות הזאת.

תמר זנדברג: שמענו על הגז, שמענו על מובילאיי, הכול דברים שהם טובים למשק מצד אחד אבל מזמנים בעיית מט"ח, בעיית שער מצד שני, שאתה בנק ישראל מתמודד.

תמר זנדברג: אבל נשאלת השאלה האם בתוך התופעה הזאת קיימת גם פעילות ספקולטיבית, גם פעילות שהיא אך ורק שערית או מטבעית שאתם יודעים עליה, שאתם עוקבים אחריה ושאתם רוצים לתת לה מענה בדרכים כאלה או אחרות ומה היתרונות והחסרונות למשק.

תמר זנדברג: כלומר, יש כאן בהחלט דברים שהם כבדים ואולי הציבור לא יודע, הם משפיעים על הריבית, על מחירי הדיור, על יוקר המחיה, על המון סוגיות כלכליות והם נמצאים כרגע בסמכותו הבלעדית של, וטוב שכך, של בנק ישראל, אבל למיטב ידיעתי זה דיון ראשון מהסוג הזה שמתקיים כאן בכנסת, לפחות בעשר השנים האחרונות, ואני חושבת שאף מדיניות לא יכולה להתקיים בלי פיקוח פרלמנטרי ובלי דיון ציבורי.

תמר זנדברג: לכן אני שוב מודה על הדיון.

משה גפני: לגבי השאלות הראשונות, אני מסכים אתך לגמרי.

משה גפני: השאלה האחרונה, אני לא מבין אותה.

תמר זנדברג: איזו שאלה?

משה גפני: את אומרת האם יש פעילות ספקולטיבית.

משה גפני: המשק הישראלי הוא משק חזק.

משה גפני: יש לי סיבות למה הוא כזה.

משה גפני: אנחנו מדינה קטנה שחלק גדול מתקציבה הולך לביטחון.

משה גפני: אנחנו מדינה מוטת יצוא.

משה גפני: אנחנו בעצם היינו צריכים להיות משק חלש אבל אנחנו משק חזק.

משה גפני: כשהיה משבר כלכלי עולמי, אנחנו היינו במקום אחר לגמרי.

משה גפני: יש לי סיבות וכאדם דתי אני אומר אותן אבל נניח רגע לעניין.

תמר זנדברג: אדוני היושב ראש, היכן שאין ספקולציה והדברים מבטאים את הנתונים של המשק הישראלי, זה בסדר גמור.

משה גפני: השאלות הראשונות הן השאלות הקשות.

תמר זנדברג: גם לשאלה הזו, אני רוצה לחדד אותה.

תמר זנדברג: יש טענה, ואני רוצה לשמוע מבנק ישראל האם הוא עוקב אחרי פעילות ספקולטיבית שהיא רק ספקולטיבית והיא נוגעת לשער השקל, להימור נגד השקל, למסחר בטווח קצר שבאה לתקוף את השער ותו לא.

תמר זנדברג: הוא לא משקף נתונים כלכליים.

תמר זנדברג: אדוני היושב ראש, מה שמשקף נתונים כלכליים של המשק, זה בסדר.

משה גפני: תודה רבה.

מיקי לוי: אם יורשה לי, בהמשך למה שאמרה תמר.

מיקי לוי: אני לא אחזור על הדברים.

מיקי לוי: האם לא הגיע הזמן לקבוע איזושהי רצועת ביטחון, מקסימום ומינימום של שער הדולר, כמו שהיה נהוג בעבר?

מיקי לוי: זה יקל ואולי אפילו נפשית על אותם יצואנים שמפחדים.

מיקי לוי: אני אומר את זה בזהירות רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הנגידה, בבקשה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תודה רבה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני שמחה על ההזדמנות להציג את המדיניות שלנו בהקשר של שוק המט"ח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל צריך להזכיר שזה חלק מהמדיניות המוניטרית ואגב, עליה כבר היו לנו לא מעט הזדמנויות, נדמה לי שגם לפני כשלושה חודשים הייתי כאן ודיברנו במסגרת הזאת גם על המדיניות בתחום מטבע החוץ שהיא כמובן מרכיב במדיניות המוניטרית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אולי להזכיר, מאחר וזה חלק ממדיניות בנק ישראל באופן כללי, שהיעדים של המדיניות של בנק ישראל מוגדרים היטב בחוק בנק ישראל שנחקק על ידי הוועדה האת ב-2010 והם כוללים שמירה על יציבות מחירים כמטרה מרכזית, כאשר מה שמגדיר את יציבות המחירים זה יעד האינפלציה, בין אחוז לשלושה אחוזים - - -

משה גפני: אגב, חוק בנק ישראל היום נמצא בסכנה.

משה גפני: יש כאלה שרוצים לנגוס שם.

מיקי לוי: אנחנו לא נאפשר.

משה גפני: מי זה אנחנו?

מיקי לוי: אנחנו.

משה גפני: אבל זה מה שהם רוצים לעשות.

מיקי לוי: בסדר.

מיקי לוי: אתה יודע, יש גבול למה אפשר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני בטוחה שהוועדה הזאת שחוקקה את החוק הזה שנחשב עכשיו לאחד מחוקי הבנקים המרכזיים המתקדמים ביותר, אני בטוחה שהיא תשמור על כך שהוא יישאר.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו.

מיקי לוי: נעשה כמיטב יכולתנו שתישארו עצמאיים.

משה גפני: כן.

משה גפני: שיישאר המהלך הזה.

תמר זנדברג: אם צריך, נפיל על זה ממשלה.

משה גפני: זה רעיון לא רע.

משה גפני: כל הזמן חיפשתי סיבה.

מיקי לוי: לפחות נפיל על משהו רציני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בכפוף לכך אנחנו גם תומכים ביעדים של המדיניות הכלכלית של הממשלה, במיוחד צמיחה, תעסוקה, צמצום פערים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תפקיד נוסף הוא לתמוך ביציבות של המערכת הפיננסית וכמובן שזה תפקיד שקיבל משנה חשיבות אחרי המשבר הפיננסי הגלובלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלי המדיניות שאנחנו מפעילים כוללים את ריבית בנק ישראל ואת ההתערבות הישירה בשוק מטבע החוץ ויש לנו כמובן גם כלים יציבותיים שאנחנו מפעילים באותם שווקים שאנחנו חושבים שיש סיכונים ליציבות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאמור, היעד המרכזי שנקבע בחוק הוא שמירה על יציבות מחירים וכפי שאתם כולכם יודעים, האינפלציה נמצאת כבר הרבה זמן מתחת ליעד האינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למרות שאנחנו רואים איזושהי עלייה והאינפלציה כבר סוף סוף חיובית בהסתכלות על 12 החודשים האחרונים, היא עדיין מתחת ליעד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל לא פחות חשוב מזה זה שהמשטר עצמו אמין כפי שזה משתקף בכך שהציפיות לאינפלציה בהסתכלות קדימה נמצאות בתוך התחום של היעד, מה שאומר שהציבור מאמין בכך שהבנק פועל בהתאם למנדט שלו וכשהאינפלציה סוטה מהיעד, הוא פועל להחזיר אותה ליעד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה ברקע הדברים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלי המדיניות שלנו הם ריבית בנק ישראל שכפי שאתם יודעים עומדת על 0.1 אחוזים מזה שנתיים והוועדה המוניטרית גם קבעה שהיא מעריכה שהמדיניות תישאר מרחיבה לאורך זמן, שוב, כדי להחזיר .

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את האינפלציה ליעד ולתמוך בפעילות הכלכלית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המרכיב הנוסף שהוא נושא דיוננו היום הוא ההתערבות בשוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הבארים שאתם רואים בפאנל התחתון של הגרף מבטאים את ההתערבות בשוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, אפשר לראות שיש שנתיים מ-2011 עד בעצם 2013 בהן לא התערבנו בשוק מטבע החוץ משום שהלחצים בשוק הזה פחתו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: על רקע התגברות הלחצים, גם בגלל ההתחלה של הפקת הגז הטבעי, חזרנו להתערב, גם כדי לקזז את ההשפעות שנובעות מהפקת הגז ולמנוע את מה שהכלכלנים קוראים לו המחלה ההולנדית, כלומר, התחזקות יתר של המטבע בגלל מקורות טבע, נדלים שמשפיעים על הכלכלה הריאלית, וגם מסיבות נוספות שקשורות כמובן בנסיבות החריגות בהן נמצאת הכלכלה הגלובלית ובפרט המדיניות המוניטרית הגלובלית ועל זה אני ארחיב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עכשיו זום אין על המדיניות בתחום שוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאפשר לראות בגרף הזה, הגרף הירוק מתאר את המהלך של שער החליפין האפקטיבי של השקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה זה אומר?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר שער החליפין של השקל אל מול המטבעות של המדינות שהן הפרטנריות שלנו בסחר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדינות השונות – ארצות הברית, גוש היורו ומדינות נוספות – משוקללות שם לפי המשקל שלהן בסחר וזה בעצם שער החליפין הרלוונטי למשק כולו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שאפשר לראות, הוא נמצא לפחות מאז סוף 2014 במגמה של ייסוף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאתם רואים למטה, זה שוב את ההתערבות בשוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: החלקים למטה בצבע הכהה זאת ההתערבות כנגד ההשפעה של הפקת הגז הטבעי והבארים הכחולים למעלה, זאת ההתערבות שנועדה למנוע את ייסוף היתר עליו אני ארחיב את הדיבור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה קורה לנו בשער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות כאן מה קרה למטבעות השונים אל מול השקל מאז תחילת 2016.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש שם שני בארים ירוקים למעלה שזה השקל אל מול הריאל הברזילאי והרנד הדרום אפריקאי, ואפשר לראות שם שהמטבעות שלהן פוחתו מאוד אל מול השקל בגלל משברים שהן חוות ולא נפרט עליהן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעצם כלפי כל המדינות האחרות, אתם יכולים לראות בצד של הייסוף, הבארים האדומים, משקפים את ההתחזקות של השקל אל מול כל המטבעות האחרים ובכללם הדולר, התחזקנו בערך בשבעה אחוזים אל מול הדולר, בערך בשמונה אחוזים אל מול היורו, ואלה שני המטבעות שהן שותפות עיקריות לסחר שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: התייספנו במעל עשרים אחוזים מול הפאונד האנגלי, בין היתר בגלל ההיחלשות שלהם בעקבות הברקזיט.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בקיצור, מול שותפות הסחר העיקריות שלנו המטבע התחזק בצורה מאוד מאוד משמעותית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השאלה היא למה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההתחזקות של השקל נובעת בחלקה מסיבות טובות ובחלקה מסיבות פחות טובות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלק מההתחזקות נובעת ממצבו הטוב של המשק הישראלי, מהעובדה שאנחנו בצמיחה חזקה יחסית, אבטלה מאוד נמוכה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ביצועים טובים באופן יחסי למשקים האחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מה שאנחנו קוראים הסיבות הבסיסיות להתחזקות השקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין לנו שום כוונה לפעול כנגדן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל בחלק יש כאן

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם סיבות או יש גם ייסוף יתר שנובע מכל מיני גורמים זמניים שאני אפרט אותן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אחת מהן היא המדיניות המוניטרית האולטרה מרחיבה אצל חלק משותפות הסחר שלנו, בכלל זה ריביות שליליות כולל של ה-ECB האירופאי, כולל של היפנים, שזה כמובן משליך ויוצר לחץ נוסף על שער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הלחץ הנוסף הזה, אם אנחנו ניתן לו להתממש במלואו, בעצם מסיט את שער החליפין מאיזשהו שיווי משקל בסיסי ויגרום לכך שהמגזר השכיר - כלומר, היצואנים, אלה שמתחרים עם תחליפי היבוא – יאלצו לתפקד בשער החליפין שהוא באופן זמני מסיבות חריגות נמצא בייסוף יתר, אבל הנזקים יהיו בלתי הפיכים כי ברגע שאתה סוגר מפעל בגלל אותו ייסוף יתר, אתה לא פותח אותו כששער החליפין חוזר למצבו הטבעי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לכך, כפי שראיתם, האינפלציה נמצאת כבר הרבה זמן משמעותית מתחת ליעד ואותו ייסוף מאוד חד פועל לירידה נוספת באינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלק מהסיבות לכך שאנחנו רוכשים מטבע חוץ הן גם כדי לסייע לאינפלציה לחזור לתחום היעד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שכבר ציינתי, ההפקה המקומית של הגז היא עוד מקור ללחץ על שער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שכבר התקבלה החלטה על הקמת קרן עושר שתשקיע בחוץ לארץ לכשהסכומים יצטברו למעל מיליארד שקלים.

משה גפני: לא קוראים לזה קרן עושר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קרן למען הדורות הבאים.

משה גפני: אני עשיתי את החוק הזה.

משה גפני: אגב, זאת לא השקעה בחוץ לארץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת השקעה שפירותיה יבואו.

משה גפני: כן.

משה גפני: העיקרון היה שזה לא מופיע בתקציב המדינה.

משה גפני: שאלו אז את יאיר לפיד, הוא היה שר האוצר, איך הוא מעביר את זה לגפני שהוא יריב מר שלו ויושב ראש ועדת המדע.

משה גפני: אני הייתי באופוזיציה.

משה גפני: הוא אמר שהוא היחיד כאן שלא מפחד מאגף התקציבים.

משה גפני: אחד הדברים הבודדים שהוא אמר אמת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעצם בטרם הקמת הקרן למען הדורות הבאים, אנחנו פועלים כתחליף כדי למנוע את אותה מחלה הולנדית.

משה גפני: זה נכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל הדברים האלה בעצם מחייבים אותנו למדיניות מוניטרית שהיא יותר מרחיבה רק מזה שאנחנו עם ריבית של 0.1 אחוז.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל הגורמים האלה מחייבים אותנו לריבית שהיא יותר מרחיבה, רק מלשמור על ריבית של 0.1 אחוז.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היינו יכולים גם ללכת לריבית שלילית כמו שעשו חלק משותפות הסחר שלנו עם כל מיני נזקים וסיכונים שאני לא בטוחה שכדאי להרחיב עליהם כרגע.

משה גפני: אני מתנצל.

משה גפני: אני הולך לוועדת הכנסת וחוזר.

משה גפני: (היו"ר מכלוף מיקי זוהר)

מיקי לוי: אנחנו מעוניינים במה שאת אומרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מאחר וריבית בנק ישראל היא כבר ב-0.1 אחוז ולנוכח הסיכונים שכרוכים בריבית שלילית, שאני לא אפרט אותם, אנחנו נדרשים לכלי מדיניות נוסף והכלי הזה שאנחנו מפעילים הוא ההתערבות הישירה בשוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מלים על איך משפיעה המדיניות הסופר מרחיבה של חלק משותפות הסחר שלנו ולמה היא מייצרת אצלנו לחץ לייסוף ומה עושות מדינות אחרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הזכרתי את יפן ואת אירופה שנוקטות במדיניות מוניטרית חסרת תקדים, גם ריבית שלילית וגם רכישה של אגרות חוב ממשלתיות, מה שנקרא הרחבה כמותית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעצם התוצאה של הדבר הזה היא שמהמדינות האלה יש תנועות הון החוצה ובנוסף לכך מדינות אחרות פחות רוצות להשקיע באותן מדינות כי ההשפעה של המדיניות הזאת במדינות שנוקטות במדיניות הזאת מביאה לכך שהן הופכות להיות מאוד לא אטרקטיביות להשקעה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בין היתר אנחנו רואים, ואתם יכולים לראות בשקף, את אתן מדינות שחלק גדול מהחוב הממשלתי שלהן נסחר בתשואה שלילית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מטבע הדברים מי שרוצה לבחור היכן להשקיע, לא ירצה להשקיע באגרות חוב של מדינות שהתשואה על ההשקעה שם היא שלילית.

מיקי לוי: גברתי הנגידה, ההרצאה שלך כל כך חשובה.

מיקי לוי: את יכולה לתת לנו הפסקה של חמש דקות.

מיקי לוי: יש הצבעה חשובה שם.

תמר זנדברג: זה לא ייקח חמש דקות.

תמר זנדברג: היא תמשיך ואתה תקרא בשקפים כי אתה אינטליגנט וכשדתחזור, תשתלב בחזרה.

מיקי לוי: את יודעת כמה זמן אני מחכה לזה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא יכול להיות שיותר משבוע, כי לפני שבוע נקבע הדיון.

מיקי לוי: נכון.

מיקי לוי: הכוונה היא מרגע שתמר הגישה את ההצעה.

מיקי לוי: אני צריך לנסוע לחוץ לארץ אבל באתי בשביל זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני נחתי הבוקר מחוץ לארץ ובאתי בשביל זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: להחלטתך.

מכלוף מיקי זוהר: תמשיכי גברתי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מדינות שונות נוקטות במדיניות של התגוננות מהתופעה הזאת של הריביות השליליות והאולטרה הרחבה על ידי בנקים מרכזיים חשובים וחלקן רוכשות מט"ח בהיקפים מאוד גדולים, חלקן הלכו לריבית שלילית ויש לכם שם רשימה של מדינות שנקטו במדיניות שהיא מאוד, הייתי קוראת לה, חריגה כמו שוויץ, קוריאה, צ'כיה, שוודיה, קולומביה וגם ישראל, כדי להתמודד עם אותן תופעות שתיארתי כרגע שנגזרות מאותה מדיניות של שותפות סחר מרכזיות שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אחד הביטויים אצלנו לעובדה שההשקעה בחוץ לארץ נעשתה פחות אטרקטיבית זאת העובדה שהמשקיעים המוסדיים אצלנו, שבאופן טבעי התחילו לפזר את ההשקעות שלהם גם לחוץ לארץ, וזה מה שבדרך כלל משקיעים לטווח קצר כחלק ממדיניות ההשקעה עושים פיזור של הסיכונים ומפזרים כדי ליהנות גם מהתשואות בחוץ לארץ, אפשר לראות שהם עצרו לאחרונה את היציאה לחוץ לארץ, הפסיקו להגדיל את הנתח של ההשקעות בחוץ לארץ, שזה בעצם בדרך כלל גורם מקזז מרכזי לתנועות הון פנימה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו כרגע נמצאים בשיעור השקעה שהוא נמוך משמעותית, שיעור השקעה של המוסדיים בחוץ לארץ שהוא נמוך משמעותית ממה שמקובל במדינות רבות אחרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מעבר לכך, חלק מההשקעה שהם יוצאים לחוץ לארץ, הם גם מגדרים אותה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, הם לא רוצים לקחת את הסיכון של שער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, זה מקזז עוד יותר את ההשפעה שהייתה אמורה להיות מקזזת לתנועות ההון שנכנסות פנימה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן ההשפעות האלה לא פועלות לקיזוז כל ההשפעות לכיוון של התחזקות השקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, לא ברור שהמדיניות הזו על ידי המשקיעים המוסדיים היא אופטימלית מבחינת השקעה לטווח ארוך, אבל הם נמדדים על התשואות שהם מציגים מדי רבעון ויכול להיות שגם זה משפיע על ההחלטות שלהם לאו דווקא באופן שהוא מיטיב עם המשקיעים לטווח ארוך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם הרי משקיעים את הכספים הפנסיוניים של כולנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד ביטוי לתופעה עליה דיברתי היא העובדה שהזרים נכנסים פנימה ומה שאפשר לראות כאן זה את רכישות מטבע החוץ או מכירות מטבע החוץ על ידי סקטורים שונים במשק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו השחור למטה משקף את תנועות ההון פנימה שמייצרות ייסוף על ידי תושבי חוץ.

מכלוף מיקי זוהר: הם בעצם מוכרים דולרים או קונים דולרים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם מוכרים דולרים, קונים שקלים ומחזקים את הייסוף של השקל והם פועלים כך מכל הסיבות שתיארתי קודם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם אנחנו מסתכלים רק על האפיזודה של פברואר - - -

מכלוף מיקי זוהר: דולרים או יש מטבעות נוספים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מטבע חוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מסתכלים על שוק מט"ח, כמו שהראיתי, אנחנו מסתכלים על שער חליפין משוקלל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אלה יכולים להיות דולרים.

תמר זנדברג: זה סל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה סל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הזרים מכרו דולרים או שווי דולרים, מטבע חוץ, בהיקף של 4.5 מיליארד דולר מתחילת השנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות את הקו השחור שיורד שם במהירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מסיבות שחלקן בגלל האטרקטיביות של הכלכלה הישראלית.

מכלוף מיקי זוהר: משקיעים בשקל ממש בצורה מכובדת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: משקיעים בשקל או משקיעים בכלכלה הישראלית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלק הוא אותן סיבות יותר בסיסיות וחלק זה סיבות של ליהנות מטווח קצר.

תמר זנדברג: יש לכם מעקב אחרי זה?

תמר זנדברג: כמה מההיקף הזה הוא מה שהיושב ראש קרא קודם השקעה בכלכלה וכמה זאת ספקולציה קצרת טווח על השקל עצמו?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה ודאי לא ברזולוציה הזאת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאנחנו מסתכלים על נתונים בתדירות רבעונית, ודאי שנתית יש לנו הפרדה בין מה שנקרא FDI – פורן דיירקט אינווסטמנט – שזאת השקעה לטווח ארוך, לבין השקעות פיננסיות.

מכלוף מיקי זוהר: אתם מזהים שם אנשים בעולם שמחליטים להשקיע בשקל כאסטרטגיה רווחית כלכלית?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, ודאי יש כאלה.

מכלוף מיקי זוהר: אבל בצורה משמעותית יותר מאשר בעבר?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אלה השקעות לטווח קצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשל האפיזודה הזאת, בהחלט יכול להיות שהיה בה מרכיב של השקעה לטווח קצר.

מכלוף מיקי זוהר: אני אחדד את השאלה.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לדעת האם יש היום בעולם איזשהו שיח במסגרת הפיננסית הכלכלית של אנשים שמחליטים להשקיע באופן מכוון בשקל כדי לייצר רווח, כסוג של השקעה פיננסית כמו להשקיע בשוק ההון נניח.

מכלוף מיקי זוהר: יש מגמה כזאת או אין?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש תופעה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא ספציפי לשקל אבל זה גם בשקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ראינו את כל המדינות המתגוננות שתיארתי קודם, אם זאת צ'כיה או שוויץ, יש לי את הרשימה, כולן נוקטות במדיניות שהיא מתגוננת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לפחות בחודשים האחרונים ראינו שעיקר ההשקעה היא יותר בשקל ופחות בנכסים פיננסיים.

תמר זנדברג: כלומר, אתם אומרים שבהחלט יש פעילות הון ואם היא קצרת טווח - - -

<אנדרו אביר: זאת תקופה מאוד קצרה שרכשו בה 4.5 מיליארד דולר.

<אנדרו אביר: לא רואים איזשהו ביטוי שזה נכנס לנכסים פיננסיים לטווח ארוך.

<אנדרו אביר: זאת פעילות שבעיקר היא לטווחים הרבה יותר קצרים.

מכלוף מיקי זוהר: זאת אומרת, אנחנו מזהים כאן.

מכלוף מיקי זוהר: אני אחדד את השאלה ואני אסביר.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו יודעים, וגם אני יודע, שיש אנשים שמקבלים החלטה להשקיע באופן מכוון במטבע מסוים כדי לייצר רווח מהיר וקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חסר טווח.

מכלוף מיקי זוהר: יש כאלה שקונים יורו, קונים דולר ואחר כך מוכרים אותו בשער גבוה יותר.

מכלוף מיקי זוהר: השאלה היא האם ברחבי העולם יש פעילות כזאת אל מול השקל.

מכלוף מיקי זוהר: האם יש אנשים שקונים שקלים כדי לעשות שם רווח והאם ההיקפים של אותה השקעה צמחו או גדלו בשנה האחרונה?

<אנדרו אביר: יש בוודאי תקופות שזה קורה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האפיזודה הזאת.

<אנדרו אביר: זאת אחת הסיבות למה אנחנו בעצם הגברנו בתקופה האחרונה את הפעילות.

תמר זנדברג: כלומר, אותם למעלה משני מיליארד שבנק ישראל רכז בחודשים ינואר-פברואר, אתה אומר לנו עכשיו שחלק משמעותי מהרכישה הזאת היא על מנת לקזז פעילות.

מכלוף מיקי זוהר: סוג של איזון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לומר בהקשר הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שהמדיניות שלנו, כשאנחנו נכנסים לשוק, אפשר לומר שיש כאן איזה משחק שמבהיר - - -

תמר זנדברג: ברור.

תמר זנדברג: שבנק יהיה שחקן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש כאן סיגנל וזה מקשה על האנשים האלה לעשות רווח קל.

תמר זנדברג: עוד שאלה נוספת, רק ברמת הנתונים.

תמר זנדברג: עלתה טענה שבוודאי אתם מכירים אותה שחלק מהמסחר הזה ההוני הספקולטיבי מתבצע בשעות הלילה בסופי שבוע, בזמן שהמסחר דליל ואז בכמות קטנה יותר של כסף אפשר להשפיע יותר על השער.

תמר זנדברג: האם אתם עוקבים אחרי הפעילות הזאת?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנדרו, אולי תרחיב על בדיקות שעשינו, על המעקב השוטף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בהחלט ערים לטענות, בודקים אותן, בוחנים אותן.

מכלוף מיקי זוהר: אגב, כמה כסף עולה לנו כל הניסיונות האלה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מאחר ואני מתכוונת לדבר גם על כמה זה עולה לנו, אולי נענה בעניין הזה ואז תאפשרו לי להמשיך.

<אנדרו אביר: אנחנו בוחנים כל הזמן מה הפעילות, מה היקף הפעילות בשווקים.

<אנדרו אביר: יש לנו נתונים על היקף הפעילות בכל שעה.

<אנדרו אביר: מהבדיקות שלנו אנחנו לא רואים פעילות שהיא משמעותית ומשפיעה על שער החליפין בשער מסוים, כן או לא.

<אנדרו אביר: אני לא חושב שזה בעיקר ההשוואה לשקל בטווח שאנחנו רואים כאן.

תמר זנדברג: זה חלק מסוים?

<אנדרו אביר: זה חלק קטן.

<אנדרו אביר: גם אם פועלים בלילה, השער בעצם ברוב המקרים מתקן את זה כבר בבוקר.

תמר זנדברג: מבחינת המשחק שלכם, כמו שהגדרת את זה, האם זה לא נכון לומר שגם אם יש חלק מסוים שהוא בלילה, אבל בגלל שהוא בלילה הוא בזמן שהיקף המסחר יותר דליל, האם הבנק יכול את אותו משחק שהוא עושה לשחק גם בלילה ואז באמצעות קנייה יותר נמוכה יהיה אפשר להשפיע ולקזז בזמן אמת ולא לחכות לבוקר כאשר אז הקיזוז יעלה יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שאנחנו בוחנים גם את ההיבטים הטקטיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה כמובן לא נושא שאנחנו יכולים לדון עליו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בדיוק אחד הנושאים שדורשים עמימות כי אתה לא בדיוק מדבר עם השווקים על איך בדיוק אתה משחק.

תמר זנדברג: ברור.

תמר זנדברג: אבל זה איזשהו סיגנל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בהחלט ערים לדברים האלה ובודקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ככל שהדברים האלה מתקנים את עצמם עד הבוקר.

מכלוף מיקי זוהר: נמשיך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה ההשלכות של אותו ייסוף יתר בשער חליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לאורך זמן, כשאנחנו מסתכלים על פני תקופות מאוד ארוכות, בדרך כלל הייצוא הישראלי, הביצועים שלו היו מאוד מאוד דומים לקצב ההתרחבות של הסחר העולמי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אחד הרגולריטיס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם רואים ששני הקווים של הסחר העולמי והיצוא הישראלי, זזים ביחד למעט בתקופה האחרונה כאשר אפשר לראות שהיצוא הישראלי יש לו ביצועי חסר אל מול הסחר העולמי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ביצוע החסר הוא בעיקר בחלק של יצוא הסחורות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לעומת זאת, ביצוא השירותים, הוא ממשיך לגדול בקצב נאה, מה שאומר יצוא הסחורות מטבע הדברים הם מוצרים שהם בחלקם קצת יותר סטנדרטיים, הם יותר רגישים לייסוף.

תמר זנדברג: אבל הפער הזה הוא תוצאה מהשקל החזק, בעיקר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לפחות בחלקו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך גם לראות שהסחר העולמי באופן כללי נחלש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגידול של הסחר העולמי נחלש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, אנחנו בכל מקרה בסביבה עולמית פחות מסבירת פנים ליצוא אבל מעבר לזה יש את ההשפעה של הייסוף שבהחלט פוגעת ביכולת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא רק היצוא אלא זה גם מי שמתחרה ביבוא וזה נתח גדול מהתעסוקה ומהפעילות במשק.

תמר זנדברג: אגב, שאלה מאוד חשובה.

תמר זנדברג: סליחה שאני מפסיקה אותך אבל בנקודה הזאת של היצוא והיבוא.

תמר זנדברג: ברור הצורך להגן על היצוא אבל מנגד יש גם יבוא ומדיניות שמקשה על היצואנים או סיטואציה שמקשה על היצואנים, היא גם מקלה על היבואנים.

תמר זנדברג: ברמת הניתוח, למה אנחנו לא רואים ירידה במחירי מוצרי היבוא בזמן שהשקל כל כך חזק?

תמר זנדברג: למה המכוניות לא מוזלות?

תמר זנדברג: אני תומכת בתחבורה ציבורית ואני לא רוצה שהמכוניות יוזלו, אבל בגדול למה זה לא קורה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל אני רוצה לומר שהמחירים הוזלו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העובדה שהאינפלציה היא שלילית והמרכיב העיקרי ירד בשנים האחרונות, ממש ירד, אלה מחירי המוצרים המיובאים.

תמר זנדברג: זה לא משמעותי.

תמר זנדברג: זה לא משפיע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מאוד משמעותי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, צריך לראות מה הנתח של היבוא בסך סל הצריכה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מעבר לכך, העובדה שראינו את הייסוף של משהו כמו 15 אחוזים מתחילת 2013, זה התגלגל למחירי יבוא יותר נמוכים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא שקיזזנו את כל הייסוף והעובדה שחל ייסוף בהחלט השתקף במחירי המוצרים המיובאים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך לזכור, וזאת נקודה מאוד מהותית שאני רוצה להתייחס אליה עכשיו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השחיקה המתמשכת במשקל של היצוא בתוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העובדה שבגלל הסיבות שדיברתי עליהן, גם זה שהעולם צומח פחות ובמיוחד הסך העולמי צומח פחות, וגם ההתחזקות של השקל, משתקפת בכך שהמרכיב של היצוא ירד בצורה משמעותית בתוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם אתם מסתכלים משיא של משהו כמו 35 אחוזים, אנחנו עומדים עכשיו על 28 אחוזים בתוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לומר, אז מה, אז יש יותר, מייצרים יותר מוצרי צריכה לשוק המקומי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל ענפי היצוא מתאפיינים בפריון הרבה יותר גבוה ולכן גם בשכר הרבה יותר גבוה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסופו של דבר משק קטן ופתוח שנשען בעיקר על החלק המקומי ופחות על יצוא, צומח פחות, הפריון יותר נמוך, השכר יותר נמוך ופוטנציאל הצמיחה יותר נמוך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש בשינוי המבני הזה נזק ארוך טווח לפוטנציאל הצמיחה של המשק ולכן אנחנו בוודאי לא היינו רוצים שתופעות קצרות טווח של ייסוף יתר שנובע לא מסיבות בסיסיות יתורגם לנזק ארוך טווח לצמיחה של המשק בגלל שמפעל שייסגר בגלל אותו ייסוף יתר לא ייפתח.

תמר זנדברג: התמיכה ביצוא הוא דבר מאוד חשוב.

תמר זנדברג: על זה אין ויכוח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך להבין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא היצואנים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אלה העובדים בתעשייה הזאת, שם השכר הגבוה.

תמר זנדברג: זה לא במחלוקת.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה להעיר הערת ביניים בעניין הזה.

מכלוף מיקי זוהר: אני מסכים עקרונית שאנחנו כן רוצים להביא למצב שהמשק הישראלי יודע לייצר המון ולייצא המון כדי להביא כסף מרחבי העולם למדינת ישראל.

מכלוף מיקי זוהר: אבל מנגד אנחנו יודעים שבתחום היצוא יש מה שנקרא דיפרנציאציה בכל מה שקשור לאופי היצוא.

מכלוף מיקי זוהר: יש הרבה מאוד מקרים שברחבי העולם אנחנו לא יכולים לייצר תחרות בגלל כוח עבודה זול שיש ברחבי העולם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא מנסים להתחרות.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר.

מכלוף מיקי זוהר: היכולת שלנו היום לייצא דברים, בסופו של דבר מתמקדת בנושאים מאוד ספציפיים.

מכלוף מיקי זוהר: היא לא מתמקדת בכל התחומים, במגוון התחומים.

מכלוף מיקי זוהר: כלומר, אנחנו לא יכולים לייצא טקסטיל למשל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין שום כוונה להביא את שער החליפין כך שיצוא הטקסטיל יהיה תחרותי.

מכלוף מיקי זוהר: ברור לי.

מכלוף מיקי זוהר: אני רק רוצה לחדד את הסוגיה.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר שאני רוצה לשאול את עצמי שאלה, וזאת השאלה שאני ארצה להפנות לגברתי - - -

תמר זנדברג: נגידת בנק ישראל הגיעה לכבד אותנו.

מכלוף מיקי זוהר: אני מכבד.

מכלוף מיקי זוהר: אני עכשיו יושב ראש הישיבה ומותר לי לומר מה שאני רוצה.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לומר משפט.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו חברי כנסת וממה אנחנו חיים אם לא מזה?

מכלוף מיקי זוהר: אם לא נדבר, מה נעשה?

מכלוף מיקי זוהר: אני רק רוצה לומר לגברתי הנגידה שיתכן מאוד שצריך לעשות בעניין הזה שיח קצת יותר מעמיק, אני מניח שאתם עושים את זה, ולבחון האם ההתערבות המאוד מאוד מסיבית שלכם בכל מה שקשור למחיר הדולר ומחירי מטבע חוץ באמת מביאה למצב שהיא גם משתלמת לנו.

מכלוף מיקי זוהר: אני יודע שבסופו של דבר יש לכך עלויות כלכליות משמעותיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתייחס גם לעלויות הכלכליות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ברשותכם, דיברנו על השחיקה במשקל של היצוא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בחנו גם את האפקטיביות של ההתערבות של שוק מטבע חוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו גם עבודות שבחנו בטווח מאוד קצר וגם בטווחים יותר ארוכים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא אכנס לפירוט המספרי אבל בהחלט מצאנו שההתערבות היא אפקטיבית, ואגב, גם עבודות שנעשו למשל בקרן המטבע וישראל הייתה אחת מהתצפיות שלהם, מצאה שההתערבות היא אפקטיבית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אולי לא ארחיב על זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גובה היתרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שמענו כבר היום את המספר מאה מיליארד דולר וזה באמת סכום מאוד גבוה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, בעבר הרחוק היתרות שלנו התחילו, לפני שהתחלנו להתערב, בשנת 2008, היתרות היו הרבה יותר נמוכות ואז הטריגר להתערבות היה שהיתרות היו נמוכות מדי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתייחס עוד רגע לחשיבות של יתרות מט"ח בהיקף גבוה הולם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל חשוב להסתכל, המשק צומח וכשאני מסתכלים על מה קרה ליתרות ביחס לתוצר, זה הקו האדום שם, אתם יכולים לראות שהן בערך כשלושים אחוזי תוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, בזמן שרכשנו והיתרות גדלו, היחס בין היתרות לתוצר הוא פחות או יותר יציב.

מכלוף מיקי זוהר: מה ממוצע הרכישות ביחס לשער?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הראיתי בשקף הראשון.

<קריאה: מה זה ממוצע הרכישות ביחס לשער?

מכלוף מיקי זוהר: ממוצע הרכישות של מטבע החוץ ביחס לשער הקיים.

מכלוף מיקי זוהר: כמה כסף השגנו מזה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא ביחס לשער הקיים.

תמר זנדברג: אתמול למשל בין מאתיים ל-300 מיליון.

תמר זנדברג: בחודשים ינואר-פברואר למעלה משני מיליארד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פתוח לך שם הגרף מצד שמאל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה רואה למטה את היקפי הרכישות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היקפי הרכישות החודשיים קשורים לשוק מטבע חוץ - - -

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו רוכשים את זה בשער מסוים, נכון?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל אנחנו רוכשים את זה בשערים שונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא מפרטים - - -

מכלוף מיקי זוהר: יש ממוצע שער בסופו של דבר שרכשנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה שואל באיזה שער רכשנו?

מכלוף מיקי זוהר: באיזה שערים רכשנו לעומת השער היום?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא יודעת לומר.

מכלוף מיקי זוהר: הפסדנו כתוצאה מהסיפור הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: על הפסד נדבר עוד רגע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל אנחנו רכשנו בשערים שונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה יכול לראות את השער האפקטיבי בגרף הירוק ואתה יכול לראות את הרכישות בדיוק מתחת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתייחס גם לעניין של העלויות וכולי.

מכלוף מיקי זוהר: אני אמקד את השאלה.

מכלוף מיקי זוהר: כשאנחנו רוכשים מספר רכישות, כל חודש נניח רכישה מסוימת, יש לה שער מסוים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון.

מכלוף מיקי זוהר: נניח בדולר פעם רכשנו ב-3.7 ופעם בסכום אחר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את זה רואים במאזן בנק ישראל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא זוכרת את המספרים.

מכלוף מיקי זוהר: ואז בסוף נוצר איזשהו ממוצע של רכישות מבחינת השערים ביחס לשער הקיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ויש ייסוף ביחס לזה.

מכלוף מיקי זוהר: אם יש פער, נניח מחר בבוקר אנחנו מקבלים החלטה להוציא חזרה מטבע חוץ, מן הסתם אנחנו נוציא אותו בשער שיכול להיות שהוא יהיה נמוך יותר מהרכישה.

מכלוף מיקי זוהר: אז ייווצר הפסד משמעותי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אגיד באופן כללי ואני אגיע לזה אחר כך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: באופן כללי אנחנו רוכשים מטבע חוץ בגלל שאנחנו מעריכים שהשער הוא מאוד מיוסף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אכן אם הוא מתייסף עוד, יש הפסד רשום של שערוך והוא רשום.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היתרות נועדו, אם צריך יהיה להשתמש בהן, זה יהיה במצב שבו המשק נמצא באיזשהו זעזוע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש להניח שאז יקרה פיחות חד ונמכור אותם ברווח גדול.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שאנחנו לא פועלים למטרות רווח אבל זה ברור שהיתרות, אם יהיה צורך להשתמש בהן, זה יהיה רווח נהדר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא בטוחה שאנחנו רוצים להיות שם.

מכלוף מיקי זוהר: הבנתי.

מכלוף מיקי זוהר: זה ברור.

מיקי לוי: דיברת על רווח אבל בצדו יש גם הפסד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתייחס לזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, מה התפקיד של יתרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היתרות הן כרית הביטחון של המשק והן בעצם עתודת מטבע החוץ למצבי חירום.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש להן שני תפקידים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האחד, עצם זה שיש לך יתרות מקטין את הסיכון שאתה תיקלע למשבר, ואם יהיה משבר, אתה יכול להקטין את הנזק שלו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש הכרה בעניין הזה אצל כל מי שמסתכל על המשק לרבות כמובן חברות הדירוג שבכל פעם שהן מעריכות - - -

מיקי לוי: אני ממש מתנצל.

מיקי לוי: יש היום פיצוץ בוועדת הכנסת .

מיקי לוי: זה לא תלוי בך.

מיקי לוי: אני ממש מבקש את סליחתך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני שמחה שזה לא תלוי בי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אמשיך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בסדר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, כמו שאמרתי, היתרות בעצם מגדילות את העמידות של המשק בפני משברים, את הסיכון למשבר ואת הנזק אם יחול משבר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יתרות גדולות תורמות לדירוג יותר גבוה של המשק, מקטינות בעצם את פרמיית הסיכון של המשק ולכן הן מקטינות את עלות המימון גם של החוב הציבורי ככל שהוא ממומן בחוץ לארץ, והן בעצם גם מקטינות את עלות המימון של כל המגזר העסקי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, הן מקלות על מימון מחוץ לארץ בגלל שפרמיית הסיכון יותר נמוכה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, עצם זה שהריביות נמוכות ופרמיית הסיכון יותר נמוכה, אומרת שהעלות של מימון החוב הציבורי יותר נמוכה מה שמפנה מקורות, מקטין את תשלומי הריבית ומפנה מקורות בתקציב ליעדים חשובים אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שאמרתי, למשל בשנת 2007 לפי כל קנה מידה, היתרות היו נמוכות מדי והתחלנו לרכוש מטבע חוץ בעצם כדי להגדיל את רמת היתרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שיתרות מט"ח מטבען מושקעות בנכסים בחוץ לארץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת המשמעות של יתרות מט"ח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לבנק ישראל עצמו יש כנגד יתרות המט"ח התחייבויות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעצם כשאנחנו רוכשים מט"ח, אנחנו מזרימים שקלים, אנחנו מונעים את ההשפעה האינפלציונית של זה על ידי מכירת אגרות חוב שלנו, מה שנקרא מקם, ולנו יש התחייבויות כנגד - - -

תמר זנדברג: יש פער בין ה-מקם?

תמר זנדברג: זה אחד לאחד?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בעצם שומרים על ריבית בנק ישראל, אז אנחנו רוכשים מקם ככל שנדרש לאור ההזרמה שלנו, כך שהריבית תהיה היכן שאנחנו קובעים אותה.

תמר זנדברג: כלומר, אין כאן איזשהו תהליך של הרחבת הכסף בתהליך הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: על זה אנחנו שומרים, שהריבית תהיה היכן שאנחנו רוצים שהיא תהיה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו משקיעים את יתרות מטבע החוץ כאשר המטרה היא כמובן לשמור, לאור המטרות של היתרות אנחנו צריכים לשמור על כוח הקנייה של היתרות במונחים של מטבע חוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו צריכים שהם יהיו ברמת נזילות גבוהה ובכפוף לזה אנחנו כמובן רוצים להשיג על היתרות תשואה נאותה או לפחות את עלות המימון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עלות המימון היא בעצם עלות הייקור או ה-מקם, העלות של התשואה על ה-מקם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מפזרים את ההשקעות שלנו בין מדינות שונות, סוגי נכסים שונים, והוועדה המוניטרית קובעת בעצם מה רמת הסיכון שאנחנו מוכנים לקחת על היתרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שכאשר אתה רוצה תשואה, אתה גם צריך להגדיר מה רמת הסיכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: על פני זמן אנחנו שינינו את הרכב היתרות כאשר בעצם שילוב של עלייה בהיקף של היתרות והעובדה שהתשואות בעולם מאוד מאוד נמוכות, ראינו תשואות שליליות על חלק לא קטן מאגרות החוב הממשלתיות, השילוב הזה הביא אותנו להגדיל את המרכיב של המניות ואג"ח החברות בהשקעה של המניות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לומר בסוגריים שבנק ישראל זכה להערכה מאוד גדולה על הצורה בה הוא מנהל את מטבע החוץ ובעצם על החדשנות בניהול מטבע חוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנדרו נוסע מחר לקבל פרס מארגון של בנקים מרכזיים על החדשנות בניהול היתרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא הזה אנחנו משקיעים הרבה מאוד עבודה מאוד מאוד מקצועית של חטיבת השווקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: (היו"ר משה גפני)

תמר זנדברג: את מתכוונת מבחינת הרכב התיק?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מבחינת הרכב התיק ואיך לשמור על תשואה בהתאם לרמת הסיכון שנקבעה על ידי הוועדה המוניטרית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, אם אנחנו מסתכלים על השנים האחרונות, התשואה שמסומנת שם בכחול על היתרות, למרות רמת התשואות המאוד מאוד נמוכה בעולם, היא עולה על התשואה, על ה-מקם, שהיא בעצם הריבית שאנחנו משלמים על ההתחייבויות בגין אותה ספיגה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בשנים האחרונות אבל זה לא תמיד היה כך ולא מובטח שתמיד יהיה כך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שבנק ישראל לא פועל למטרות רווח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא פועל לרווחת המשק הישראלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אמנם אנחנו מסתכלים על זה, אבל זאת לא הפריזמה שדרכה אנחנו מנהלים את המדיניות המוניטרית של בנק ישראל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: איך אנחנו מקבלים החלטות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאן ההחלטות מתקבלות בעצם באופן בו בחוק בנק ישראל מוגדר מנגנון קבלת ההחלטות בכל מה שנוגע למדיניות בנק ישראל לרבות מדיניות ההשקעה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוועדה המוניטרית, שכזכור כוללת גם נציגים מהציבור, בוחנת את התוצאות של המדיניות, בוחנת את ההשפעה של המדיניות ומאשרת את מסגרת המדיניות של ההתערבות בשוק מטבע החוץ לשנה העוקבת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חטיבת השווקים היא זו שמבצעת בפועל את המדיניות, עושה את אותה בחינה וניטור מאוד מאוד שוטף של ההתפתחויות בשוק מטבע החוץ, של האפקטיביות של המדיניות ומדווחת לנגידה ולוועדה המוניטרית על המדיניות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדיניות שלנו מדווחת בצורה מאוד שקופה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגב, שקיפות יוצאת דופן ביחס לבנקים מרכזיים אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מדי חודש מפרסמים בהודעה לעיתונות את ההיקף של הרכישות אבל כפי שכבר ציינתי, את הטקטיקה של ההתערבות אנחנו כמובן שומרים עמומה וזה קריטי כדי שהמדיניות תהיה אפקטיבית.

משה גפני: הנגידה, כמה זמן את צריכה עוד?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ללא הפסקות, בערך שבע דקות.

משה גפני: כי את אמורה להיות כאן בוועדה עוד הרבה פעמים כי נושא היציבות הפיננסית עבר לכאן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני שמחה לשמוע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אשמח לחזור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי האופן שבו היתרות מושקעות, הקווים המנחים - לאופן שבו אנחנו משקיעים את היתרות - נקבעים על ידי הוועדה המוניטרית עם היוועצות בשר האוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: התשואה שבה אנחנו משקיעים מדווחת בצורה מאוד שקופה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מפרסמים דוח מאוד מאוד מפורט על האופן שבו אנחנו משקיעים את היתרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לסיכום.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רכישת מטבע החוץ היא כלי מוניטרי חשוב שמופעל לאור ההתפתחויות בשער החליפין, לאור ההתפתחויות בתחום האינפלציה המאוד נמוכה, היצוא והריביות השליליות והרחבה כמותית אצל חלק משותפות הסחר המרכזיות שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בחנו את האפקטיביות של רכישת היתרות ואנחנו מוצאים שהן ממתנות את מגמת הייסוף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהרכישה של היתרות קונה זמן ליצואנים כדי להתאים את עצמם אבל לא מחליפה ולא פותרת בעיות מבניות שיש במשק הישראלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל נושא הטיפול בפריון, בבעיות הרגולטוריות שיש לנו, כמובן שאת כל הדברים האלה אין לנו שום כוונה לקזז באמצעות מדיניות ההתערבות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו אמנם הגדלנו את היתרות אבל מבחינת יחס בין היתרות לתוצר, הוא פחות או יותר יציב, על שלושים אחוזי תוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לא מעט מדינות מהמדינות המתגוננות שיש להן יחס גבוה יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אזכיר רק, אפרופו השאלה של חבר הכנסת מיקי לוי, לגבי הרצועה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היו מדינות שבחרו רצועה ובעצם בחרו לשים רצפה לשער החליפין כמו שוויץ שכבר נאלצה לרדת מהרצפה וצ'כיה שגם כן קבעה רצפה, אלא שהן נאלצו לרכוש מטבע חוץ בהיקפים הרבה יותר גדולים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשוויץ רמת היתרות היא מאה אחוזי תוצר ובצ'כיה היא שישים אחוזי תוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מדיניות של רצפה או רצועה יכולה לחייב אותך לעשות את הפעילות שאנחנו עושים במינון מדוד בהיקפים הרבה יותר גבוהים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מדיניות ההשקעה שלנו השתנתה במענה לגידול ביתרות ותשואות נמוכות בעולם והיא כרגע גבוהה מתשלומי ריבית של בנק ישראל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לומר שיש עלות שלילית או רווח חיובי אבל אני מזכירה שוב שאנחנו לא למטרות רווח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא היעד של המדיניות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה רווח למשק ולא לבנק ישראל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאנחנו מסתכלים קדימה, כאשר קרן הדורות הבאים תוקם, אנחנו נוכל לבחון מחדש את התכנית.

משה גפני: הקרן הוקמה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשהיא תתחיל לפעול.

משה גפני: כשיהיה כסף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשיהיה כסף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר הסכום יגיע למיליארד שקלים.

משה גפני: נדמה לי שזה מתקרב לשם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדיניות המרחיבה של בנק ישראל צפויה להישאר מרחיבה לאורך זמן וזה כדי להשיג את היעדים או את המטרות של המדיניות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המגמה של העלאת הריבית בארצות הברית יכולה להפחית במעט את הלחץ אבל גם הם הצהירו שהעלאת הריבית תהיה מאוד מאוד הדרגתית ואני מזכירה את יפן, את ה-ECB, את אנגליה וכולי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האתגר כנראה יהיה אתנו עוד איזשהו זמן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חשוב לומר שהפסקה מוקדמת מדי של הרכישות עלולה בעצם להתבטא, והיא גם מהווה סיגנל, היא עלולה להביא לייסוף יתר של שער החליפין ובעצם לפגיעה בלתי הפיכה או עם נזקים מתמשכים לסקטור השכיר בגלל קונסטלציה שהיא במהותה זמנית ואת זה אנחנו רוצים למנוע.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מודה לך, הנגידה.

משה גפני: אני מצטער שבחלק מהזמן לא הייתי כאן.

משה גפני: אני כאן בוועדה מלווה את בנק ישראל במשך הרבה מאוד שנים, גם עם נגיד בנק ישראל הקודם וגם אתך.

משה גפני: אני מאוד משבח את העבודה שלכם ואני שמח על ההרצאה שלך ואני שמח שגם הנושא של הוועדה שתעמוד לצד ככל הנראה הוועדה המוניטרית, אבל אני לא רוצה להקדים את המאוחר.

משה גפני: אנחנו נשתדל לעשות את זה כמובן יחד עם משרד האוצר אבל בעיקר אתכם.

משה גפני: אני אשתדל שהתקוות שאת תולה בי בכל הדברים יתממשו גם כאן ושאני לא אאכזב אותך בעניין.

משה גפני: אנחנו עושים את זה מקצועית ולא מעבר לכך.

תמר זנדברג: שוב תודה על הסקירה וגם לוועדה על קיום הדיון.

תמר זנדברג: כמה שאלות לאור הדברים.

תמר זנדברג: שאלה ראשונה.

תמר זנדברג: הגדרת גם בהתחלה וגם עכשיו בסוף דבריך את המדיניות הזו כזמנית, שמטרתה להתמודד, לתת איזשהו דג, בו נקרא לזה, אבל זאת לא המדיניות לאורך זמן.

תמר זנדברג: לאור ההתגברות וגם ברורה לנו האחריות וברור לנו גם שזה שוק שבנוי על ציפיות, כלומר, כל דבר הוא גם מעורר ויש לו גלי הדף, אבל בכל זאת ואם זה לא יהיה זמני?

תמר זנדברג: או אם הזמני הזה יתארך לאורך זמן?

תמר זנדברג: כמה אפשר לספוג גם בשים לב לזה שבגלל שמדובר בשוק של ציפיות, מן הסתם הציפיות של השוק יהיו שהמדיניות הזו תיפסק או תידלדל ככל שהיתרה תגדל ואז יהיה צריך להשקיע יותר כדי לעמוד באותו מצב.

תמר זנדברג: כלומר, זה מצב שבו כדי לעמוד במקום צריך יהיה להשקיע יותר ויותר.

תמר זנדברג: האם אתם ערוכים לזה?

תמר זנדברג: שאלה שנייה, אני בעצם אוותר עליה כי דיברנו עליה במהלך הדברים, על הקשר ליבוא.

תמר זנדברג: שאלה נוספת היא ההשלכות על המדיניות הזו.

תמר זנדברג: אחד, על מחירי הדיור, שנית, זאת שאלה שגם אותה שאלתי תוך כדי הדברים על ההרחבה המוניטרית, האם יש כזו במהלך הדברים, כן או לא.

תמר זנדברג: שאלה נוספת היא על כלים נוספים, לגוון את הכלים, האם בחנתם אותם.

תמר זנדברג: למשל, מיסוי על עסקאות קצרות טווח, עסקאות ספקולטיביות.

תמר זנדברג: למשל קבלת תשלום מסים בדולרים, בין מס על רווחי הון ובין מחברות במשק.

תמר זנדברג: שאלה נוספת היא לגבי קרנות הפנסיה.

תמר זנדברג: הזכרת קצת בדברים שלך את הפעילות של קרנות הפנסיה בחוץ לארץ וההשפעה שלהן על המדיניות הזו.

תמר זנדברג: האם זה דבר שאתם מעודדים אותו, רואים אותו בעין יפה?

תמר זנדברג: והצד השני של זה הוא האם אתם שוקלים לעודד את קרנות הפנסיה לפעול בחוץ לארץ על מנת שגם זה יהיה איזשהו כלי איזון?

תמר זנדברג: שאלה אחרונה וזה אפילו ברמת הנתונים.

תמר זנדברג: דיברת כאן על כך שהפעילות הזאת היא רווחית, למרות שהיא לא לכוונת רווח, אמרת שהיא לפחות לא עולה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון לשלוש השנים האחרונות.

תמר זנדברג: מרכז המחקר והמידע של הכנסת הניח בפנינו אתמול בערב כי דברים כאן קורים מעכשיו לעכשיו, סקירה גם על המדיניות הזו והוא מצביע על הפסד מצרפי ואפילו לא נמוך בגובה של שישים מיליארד שקלים שהצטבר וממוצע של חמישה מיליארד בשנה.

תמר זנדברג: הפסד ממוצע.

תמר זנדברג: האם זה סותר?

תמר זנדברג: האם זה משתלב ואיך?

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: (היו"ר מיקי לוי)

מיקי לוי: בואי נסכם את השאלות ואז לא יהיה פינג פונג כך שיהיה לך יותר קל.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתנצלת שהצטרפתי באיחור בגלל הדיונים בוועדת הכנסת, אבל זה שבוע מטורף.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לומר בפתח דבריי, הגם שאני חלוקה על הנגידה בנושא כמו האשראי לבלי העילה, תוקם ועדת משנה בוועדת הכלכלה ואני מקווה ומאמינה שאני אזכה לשיתוף הפעולה של בנק ישראל בעניין הזה, אני מאוד משבחת את הפעילות בנושא רכישת המט"ח.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שלא היה מנוס.

איילת נחמיאס ורבין: צריך להגיד משהו על העת הזאת שהוא מאוד מאוד מטריד ואני לא יודעת אם זה נאמר ואם אני חוזרת על משהו שנאמר, אני מתנצלת אבל גם כיושבת ראש שדולת התעשייה אבל גם כמי שבאה מהתעשייה אני יכולה להגיד לכם שמצב כזה של המט"ח לא היה מעולם.

איילת נחמיאס ורבין: כשאנחנו מסתכלים על המשבר הפיננסי של 2008, היורו היה גבוה, הדולר צנח אבל זה אפשר להתמודד, זה אפשר להסיט מטבעות, זה אפשר לעשות משחקים.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לזכור שזה גם לפני קריסת הרובל.

איילת נחמיאס ורבין: היו כאן כל מיני דברים שאפשרו לך לתמרן בתוך העולם הזה של גידור הסיכונים שלך, בעוד שהיום אין לך כמעט יכולת תמרון.

איילת נחמיאס ורבין: רוב היצואנים הישראלים נמצאים בעולמות או של דולר או של יורו ופשוט משתנקים.

איילת נחמיאס ורבין: אגב, אני רוצה לומר לך הנגידה שמה שכרגע קצת מציל את המצב זה שמחיר חומרי הגלם הוא לא בשמים כפי שהוא היה בשנים מסוימות ואז איכשהו אתה מצליח להתנהל בתוך העולם הזה של הסיכונים האקסוגנים שלך, הסיכונים החיצוניים שלך, שאתה באמת אחרת על סף התמוטטות.

איילת נחמיאס ורבין: אני אומרת באמת, ואני אומרת את זה כאן לכמה מחבריי, גם השרים, ואני גם אמרתי את זה לשר הכלכלה ביום רביעי בשיחה ארוכה שהייתה לנו ואני אומרת את זה לשרים נוספים כאן, חבר הכנסת לוי, אני חוששת – אמרתי את זה גם לחבר הכנסת גפני – שאנחנו נתעורר ביום שבו יתחילו כאן פיטורי עובדים.

איילת נחמיאס ורבין: צריך להבין שזה עד כדי כך דרמטי.

איילת נחמיאס ורבין: תודה שזימנתם את הדיון.

איילת נחמיאס ורבין: אני ניסיתי לזמן את הדיון בוועדה אחרת וזה לא צלח.

איילת נחמיאס ורבין: זה דיון מאוד מאוד קריטי כי אני ממש חוששת שאנחנו נתעורר ביום שאחרי וביום שאחרי יהיה הרבה יותר קשה לנהל את זה ולנגידה אז תהיה פחות השפעה.

איילת נחמיאס ורבין: כבר עכשיו אנחנו רואים, אני לא זוכרת מתי זה היה, שהדולר כבר היה ב-3.6, לדעתי זה היה בשבוע שעבר.

איילת נחמיאס ורבין: בסוף מרווח התמרונים, כל הפעילות הזאת של רכישות המט"ח, מרווח התמרון הוא מוגבל.

תמר זנדברג: אגב, שמענו גם הערכות שהדולר יכול לרדת עוד ל-3.2.

איילת נחמיאס ורבין: ברור.

תמר זנדברג: אולי לשלוש.

תמר זנדברג: אולי פחות.

איילת נחמיאס ורבין: תכף אני אתייחס לצעדים שחלקם רגולטוריים.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להגיד לכם משהו.

איילת נחמיאס ורבין: צריך להבין משהו.

איילת נחמיאס ורבין: בסוף אנחנו מפסיקים לשחק במגרש של בנק ישראל וזה כבר למעשה במידה רבה כבר כאן.

איילת נחמיאס ורבין: כמה דברים שכן אפשר לעשות, ואני לא יודעת מה העמדה של בנק ישראל ולכן זאת שאלה.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת – ושוחחתי על כך עם סגן השר איציק כהן שאני יודעת שהוא אדבוקט גדול של העניין הזה – לא יודעת למה צריך מסחר במט"ח במדינת ישראל ביום ראשון.

איילת נחמיאס ורבין: לא נראה לי אקוטי.

איילת נחמיאס ורבין: לא נראה לי קריטי.

מיקי לוי: אין מסחר ביום ראשון.

איילת נחמיאס ורבין: בכלל?

מיקי לוי: בכלל.

איילת נחמיאס ורבין: אז אני לא יודעת למה סגן השר טוען אחרת.

איילת נחמיאס ורבין: יכול להיות שאלה כספים שנכנסים.

מיקי לוי: אין מסחר בכלל ביום ראשון.

איילת נחמיאס ורבין: אני אמרתי לו שאני חושבת שאין.

איילת נחמיאס ורבין: אם כן, זה דבר אחד שירד מהפרק.

איילת נחמיאס ורבין: הדבר היותר חשוב ויותר קריטי בעניין הזה, זה האופן שבו הממשלה מטפלת בשיפור כושר התחרות של התעשייה.

איילת נחמיאס ורבין: הוקמה ועדה לבחינת צעדים לחיזוק התעשייה בישראל.

איילת נחמיאס ורבין: אני מוכרחה להגיד לכם שהיא התכנסה רק פעם אחת ולכן קשה לשפוט את זה, אבל אני אומרת לכם שהצעדים מונחים על השולחן.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים מה הצעדים שצריך לעשות אותם.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לחבר את המפעלים לגז, צריך להשפיע על עלויות ייצור אחרות שהן מהגבוהות בעולם, בין אם מדובר בארנונה, מים, חשמל.

איילת נחמיאס ורבין: לא משנה כרגע מה.

איילת נחמיאס ורבין: איך אתה מוריד את החסמים הרגולטוריים.

איילת נחמיאס ורבין: בסופו של דבר אני אומרת שאני מניחה שהנגידה תסכים אתי.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו כמעט כבר לא בחצר של בנק ישראל ובסופו של דבר רוב התעשיינים, צריך לזכור משהו מאוד חשוב, גם היצואנים, רוב התעשיינים חוששים לנהל את המט"ח שלהם בדרך של ניהול סיכונים כי זה עולה המון כסף.

איילת נחמיאס ורבין: לכתוב אופציות, לעשות את הדברים האלה, אני לא יודעת אם התאחדות התעשיינים אי פעם בדקה כמה התעשיינים מנהלים סיכוני מט"ח.

איילת נחמיאס ורבין: אם אתה יודע, אני אשמח אם תשתף אותנו.

איילת נחמיאס ורבין: אני אומרת לך שזה פשוט עולה המון כסף.

איילת נחמיאס ורבין: לכן לטעמי אנחנו לאט לאט יוצאים מהחצר של בנק ישראל ואולי אנחנו כבר לא נמצאים בחצר של בנק ישראל וצריכים לעשות צעדי מקרו הרבה יותר דרמטיים.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה.

מיקי לוי: שאלה אחרונה.

מיקי לוי: אני לא אחזור על מה שחברותיי שאלו.

מיקי לוי: מדיניות ההשקעה של בנק ישראל מקובלת עלי וגם ברורה.

מיקי לוי: אני מדבר על מדיניות ההשקעה קצת לטווח הרחוק יותר, עשור בערך, 2007, אז פחות או יותר זה קיבל איזושהי האצה, רכישות המט"ח, ועד היום.

מיקי לוי: ברור לי לחלוטין, אני מציין את העובדה שבשלוש השנים האחרונות נוצר רווח בגלל מדיניות ההשקעה, בגלל הנושא של הריבית.

מיקי לוי: השאלה היא האם יש איזון, האם יש רווח והאם יש הפסד לאורך עשור כי מה לעשות, בסוף זה מטיל ומשפיע על דברים נוספים.

מיקי לוי: אני אומר שוב שהמדיניות ברורה לי, של רכישת המט"ח, והשאלה היא באמת לאור השאלה לגבי העשור היכן נקודת הסיום והיכן נקודת האל חזור.

מיקי לוי: היכן המדיניות הזאת תמצה את עצמה.

מיקי לוי: עוד שאלה קטנה ברשותך כי זה גם קשור אליך.

מיקי לוי: הוועדה הזאת בלמה ניסיון למכור את אחת מחברות הביטוח שכ-160 מיליארד שקלים, אם זיכרוני אינו מטעה אותי, כספי הפנסיה של אזרחי מדינת ישראל.

מיקי לוי: אנחנו בלמנו את המהלך הזה בטענות כאלה ואחרות, מתוך ראייה של סיכון עתידי לאזרחי מדינת ישראל, שמישהו אחר יתעסק בכסף הזה.

מיקי לוי: בסופו של דבר זה יהיה גם כסף זר.

מיקי לוי: האם את בעניין הזה אמורה להתערב?

מיקי לוי: יש לבנק ישראל מדיניות כי זה מהלך מאוד מאוד מסוכן מבחינתנו לפחות.

איילת נחמיאס ורבין: יכול להיות שראש הממשלה מכר אותה.

מיקי לוי: נקווה שלא.

איילת נחמיאס ורבין: זה נאמר כבדיחה.

מיקי לוי: זה עדיין צריך לבוא לוועדה הזאת כדי שנאשר את המכירה.

תמר זנדברג: בפרוטוקול אין ניואנסים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אשתדל להתייחס לכל השאלות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, לשאלות של חברת הכנסת תמר זנדברג, לגבי הזמניות של המדיניות הזאת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כל, כפי שראיתם, המדיניות הזאת למשל במהלך השנים 2012 ו-2013, לא רכשנו מט"ח כי לא חשבנו שזה נדרש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל במהות הכוחות לייסוף יתר שקשורים לריביות השליליות, להרחבה הכמותית, הם זמניים במהותם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא חושבת שמישהו חשב ב-2008 שנישאר עם המדיניות הזאת לאורך כל כך הרבה זמן אבל אני מעריכה שגם הבנק האירופי, אנחנו רואים עכשיו עלייה באינפלציה, שיפור במצב הכלכלי, אמנם עדיין האבטלה היא 9.5 אחוזים, אבל אנחנו רואים שיפור גם ביפן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה ברור שאותם כוחות לייסוף יתר שנובעים מהחריגות של המדיניות המוניטרית, באיזשהו שלב ייפסקו ואני מניחה שהלחצים בשוק הזה, אותם לחצים זמניים, ייפסקו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ככל שיגדל הלחץ בשוק, מאוד חשוב לי להדגיש שהרמה ההולמת שנקבעה בין שבעים ל-110 מיליארד דולר, היא לא תקרה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה היכן שאנחנו חושבים שנכון לפי כל מיני פרמטרים שרמת היתרות תהיה אבל זה בהחלט לא מגביל אותנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם צרכים מקרו כלכליים של מדיניות מוניטרית נחשוב שנכון להמשיך במדיניות הזאת, אין לנו מגבלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת לא מגבלה ואנחנו מציינים את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שהשווקים מתחילים גם להפנים את זה וזה חשוב להיות מודע לזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי ההשלכות על מחירי הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ציינתי שבמידה מסוימת ההתערבות בשוק מטבע חוץ היא תחליפית לריבית יותר נמוכה, ריבית שלילית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בין היתר כשאנחנו נמנענו מללכת לריבית שלילית, זה בגלל הסיכונים שכרוכים בכך לרבות בשוק הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן המדיניות הזאת היא דווקא נותנת לנו הרחבה מוניטרית בכלים, באיזשהו איזון יותר טוב של כלים מאשר אם היינו משתמשים רק בכלי הריבית.

תמר זנדברג: מול הריבית, זה ברור.

תמר זנדברג: אבל כלומר מבחינת

תמר זנדברג: כם זה אפילו בלם מסוים?

תמר זנדברג: אולי מחירי הדיור היו עולים עוד?

תמר זנדברג: ברור שאם הריבית הייתה יורדת אבל היא ריבית מאוד מאוד נמוכה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא מאוד מאוד נמוכה, אבל שותפות הסחר המרכזיות שלנו נקטו בהרחבה אחרת, או ריבית שלילית או רכישת נכסים שמשפיעה על הריביות הארוכות שגם הן משפיעות על שוק המשכנתאות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: במיקס הזה של הכלים, כדי לתת את אותה רמה של הרחבה, הוא פחות משפיע על מחירי הדירות מאשר תמהיל אחר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גיוון של כלים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש אולי בתחום המיסויי כלי אחד שבשעתו ניסינו לשכנע ולא עלה בידינו וזה השוואת המיסוי של משקיעים זרים באגרות חוב, זרים ומקומיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שזה רצוי לעשות את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא בטוחה שזה יעשה דרמה בשוק, אבל זה בהחלט דבר שנכון לעשות אותו.

תמר זנדברג: ביטול הפטור ממס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ביטול הפטור ממס על משקיעים זרים באג"ח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קרנות הפנסיה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תיארתי את המדיניות שנראית לי שמכל מיני סיבות, בין אם רגולטוריות או אחרות והצורך להתחרות על תשואות לטווח קצר, יכול להיות שהן לא אופטימליות אבל אני לא נותנת עצות השקעה לקרנות הפנסיה.

תמר זנדברג: אבל מה לגבי ההשקעה של קרנות פנסיה על מנת לאזן?

תמר זנדברג: שקרנות הפנסיה ייקחו חלק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הן יצאו לחוץ לארץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הן משקיעות היום כ-25 אחוזים בממוצע בחוץ לארץ וזה נמוך בהשוואה בין-לאומית.

איילת נחמיאס ורבין: וצריך להגיד שזה השפיע מאוד טובה על התשואות.

תמר זנדברג: בנק ישראל יכול לעשות כדי לעודד אותן?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא חושבת שזה בתחום.

מיקי לוי: צריך לגמור את הסכסוך בין הממונה על הבנקים לבין סלינגר, כדי לאפשר מכירת חבילה גדולה יותר מנייר הכסף הזה של המשכנתאות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בהחלט בתחום של פיקוח על שוק ההון.

מיקי לוי: אני מנהל מאבק מול סלינגר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא הספקתי לראות את המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שהם מתייחסים להפסדי השערוך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הזכרתי קודם את זה שמאזנית, כאשר השקל מתחזק ביחס למחיר שבו קנינו אותו, נרשם הפסד שערוך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המשמעות הכלכלית שלו, אני חושבת שהיא קטנה.

תמר זנדברג: זה על הנייר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה על הנייר ואם נצטרך אי פעם להשתמש ביתרות, זה יהיה על רקע של פיחות וזה יעשה רווח ואני שוב חוזרת ואומרת שאנחנו לא למטרות רווח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא ננסה להגיע למצב שבו נוכל למכור את היתרות ברווח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי ההתייחסות של חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא מסתכלים ספציפית על הדולר אלא על סל המטבעות באופן כללי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני בהחלט חושבת שיש צעדים מאוד משמעותיים שנכון לטפל בהם כדי לחזק את התעשייה, את המגזר השכיר בכלל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מאוד מקווה שהוועדה שקמה סוף סוף תידרש לכך.

איילת נחמיאס ורבין: את מייצגת את הבנק?

<נתן זוסמן: יש לנו שני נציגים.

איילת נחמיאס ורבין: אם הייתי שואלת אותך מה הדבר האחד שהוא יכול להיות גיים צ'נז'ר בעולם הזה, שיכול להטות את הכף כדי לחזק את התעשייה, צעד פיסקלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת באופן כללי שיש לנו בעיות מאוד רציניות בתחום הפריון שקשורות גם לכוח אדם, למיומנויות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מדברת גם על חינוך וגם על הכשרה מקצועית שזה כרגע גורם מאוד בעייתי מבחינת התעשייה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו בעיה גדולה בתחום התשתיות והנושאים האלה, אגב, הם גם כרוכים בעלויות תקציביות, אני מזכירה שאנחנו מאוד צנועים בהוצאות האזרחיות שלנו, גם על הנושאים האלה שהם בסופו של דבר הגורמים הבסיסיים שיכולים לייצר צמיחה לטווח ארוך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: להגדיל את פוטנציאל הצמיחה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שאלה הדברים היסודיים ביותר.

איילת נחמיאס ורבין: אני מוכרחה להגיד לך שזה ממש ממש ממש מדאיג בעיני.

איילת נחמיאס ורבין: זה לחלוטין לא פוליטי מה שאני אומרת ולא מפלגתי.

איילת נחמיאס ורבין: זאת אומרת, בוודאי שזה פוליטי אבל זה לא מפלגתי.

איילת נחמיאס ורבין: אני ממש ממש מרגישה שפועלים בצורה איטית מדי.

איילת נחמיאס ורבין: (היו"ר משה גפני)

איילת נחמיאס ורבין: גפני, טוב שחזרת, אני צריכה אותך לרגע.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שפועלים בצורה איטית מדי ואתה יכול להשפיע על הממשלה יותר מאתנו בכל הנושא של התשתיות, העלאת הצמיחה וטיפול בפריון.

איילת נחמיאס ורבין: פועלים לאט מדי, מעט מדי ואני אומרת לך, גפני, אני חוששת מאוד שאנחנו שוב נהיה כאן בדיון הזה על המט"ח בתוך כמה חודשים כי אז לנגידה לא יהיה שפיל, היא פשוט לא תצליח להשפיע על המט"ח בכלל.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שההשפעה שלך היא רבה משלנו על הקצב בו הממשלה עושה את הדברים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לשאלות האחרונות של חבר הכנסת מיקי לוי.

משה גפני: משרד האוצר דיבר?

<קריאה: לא.

מיקי לוי: נמצאים כאן תעשיינים ואוצר.

מיקי לוי: זה מה שנשאר.

מיקי לוי: כל אחד דקה וחצי.

מיקי לוי: הנגידה מסיימת את ההתייחסות לשאלות חברי הכנסת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא בדקתי מ-2007 אבל גם הראינו בגרף שהיו שנים שבהן עלות הייקור הייתה גבוהה מהתשואה על היתרות ויכול להיות שזה גם יהיה המצב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שוב, המדיניות שלנו היא בשביל לטפל במקרו של המשק.

מיקי לוי: זה ברור לי לחלוטין.

מיקי לוי: ההשלמה תהיה על חשבון פיחות.

מיקי לוי: זה מה שאת אומרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כן.

מיקי לוי: לא רוצה להיות שם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל נושא השערוך, ככל שאנחנו מתערבים על רקע של ייסוף, זה נרשם כהפסדי שערוך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא מטריד אותי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי המדיניות של איך להשקיע את כספי הפנסיה ונושא הרישוי, זה בסמכותה של הממונה על שוק ההון.

מיקי לוי: אני לא מצליח לגשר ביניהם וזה חבל כי אלה מקורות השקעה בלתי רגילים.

מיקי לוי: יש שם הר כסף.

מיקי לוי: עדיף לי מאשר לרוץ לחוץ לארץ, למקומות מסוכנים.

מיקי לוי: אני ממשיך לעשות מאמצים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: משרד האוצר.

<לב דרוקר: אני סגן הכלכלן הראשי במשרד האוצר.

<לב דרוקר: יואל בחוץ לארץ הוא רצה מאוד להשתתף.

משה גפני: מחשבה טובה, הקדוש ברוך הוא מצרפה למעשה.

משה גפני: תגיד את הדברים בדקה וחצי.

משה גפני: אתם תומכים בנגידה?

<לב דרוקר: אנחנו תומכים בנגידה.

<לב דרוקר: אנחנו מסכימים לרוב הדברים כפי שהוצגו כאן.

<לב דרוקר: אני אחדד רק את החידודים ואת הפערים שנוצרו.

איילת נחמיאס ורבין: מה עם דברים שאתם יכולים לעשות ולא רק בנק ישראל?

איילת נחמיאס ורבין: יש גם משרד אוצר.

<לב דרוקר: אני אתייחס.

משה גפני: אבל ממש בדקה וחצי כי אנחנו חייבים לסיים את הישיבה.

משה גפני: אנחנו נקיים עוד דיונים עם האוצר.

<לב דרוקר: הערכה קריטית כאן היא מה מרכיב הזמניות בשער החליפין.

<לב דרוקר: בפגישות שערכנו לאחרונה עם קרן המטבע שצפויה להוציא דוח בקרוב, הם בעצם אומרים מסר כפול.

<לב דרוקר: הם אומרים מצד אחד שהם תומכים מאוד ברכישות המט"ח של בנק ישראל, מצד שני הם אומרים שלהערכתם שער החליפין בישראל מאוד קרוב לשער חליפין הפוטנציאלי או שער חליפין, שיווי משקל, בהינתן הכלכלה.

<לב דרוקר: צריך לזכור שיש לנו עודף בחשבון השוטף, המשק צומח, התמונה הביטחונית התייצבה יחסית והדבר שמניע את העסק, וקרנית הדגישה אותו, זה הנושא של מעורבות.

<לב דרוקר: הסיפור הוא - - -

משה גפני: לא.

משה גפני: אין לנו זמן לסיפורים.

<לב דרוקר: רכישת דולרים והרחבה כמותית.

<לב דרוקר: הרחבה נדרשת כשיש פער תוצר.

<לב דרוקר: כאשר המשק מתחת לפוטנציאל, צמחנו ארבעה אחוזים בשנה שעברה, אנחנו בפער תוצר, אנחנו אפילו בעודף קטן מעל הפוטנציאל.

<לב דרוקר: צריך להיות מאוד זהירים.

משה גפני: ביקורתך נרשמה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: התעשיינים.

<ראובן גינל: מנכ"ל התאחדות התעשיינים.

<ראובן גינל: אני רוצה להגיד שללא התערבות בנק ישראל והתערבות הנגידה, סביר להניח שמאות מפעלים ישראלים כבר לא היו פועלים היום בישראל אלא הם היו פועלים בעולם, אם היו פועלים בכלל.

<ראובן גינל: כלומר, ההתערבות של בנק ישראל ביצירת שער חליפין פחות או יותר שפוי ומיתון התנודות מצילה המון מהפעילות התעשייתית בישראל.

<ראובן גינל: כפי שהנגידה אמרה, הפעילות התעשייתית בישראל, זה גורם הצמיחה האמיתי.

<ראובן גינל: המצג של משרד האוצר כביכול יש כאן צמיחה חזקה והיא צמיחה ברת קיימא, הוא לא נכון.

<ראובן גינל: כפי שהנגידה הציגה, הסחר העולמי עולה והיצוא התעשייתי יורד.

<ראובן גינל: המשמעות היא סכנה להמשך הצמיחה של מדינת ישראל ולרמת החיים של כולנו כי כפי שהנגידה שוב הציגה, רמת השכר בתעשייה גבוהה בארבעים אחוזים מרמת השכר במשק.

<ראובן גינל: כלומר, בסופו של דבר אם לא תהיה כאן פעילות תעשייתית ואם לא יהיה יצוא תעשייתי, גם רמת החיים תרד וגם הצמיחה העתידית תרד.

משה גפני: נכון.

משה גפני: מסכים.

משה גפני: תמיכתך בנגידה נרשמה.

<שאולי כצנלסון: אם מותר להוסיף נתון אחד.

<שאולי כצנלסון: אני ממכון היצוא.

משה גפני: תכף אני אאפשר לך.

משה גפני: יוסף פרנק, דקה וחצי.

משה גפני: אנחנו לא מסיימים היום.

משה גפני: אלה שלא קיבלו רשות דיבור, יקבלו בישיבות הבאות.

<יוסף פרנק: חשוב מאוד להדגיש.

<יוסף פרנק: בנק ישראל הסכים, חבל כבוד היושב ראש שלא היית בחלק הזה של הישיבה, שיש כאן פעילות ספקולטיבית.

<יוסף פרנק: אנחנו יכולים להעיד על זה.

משה גפני: אני מתנצל שלא הייתי אבל הייתי בשליחות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלק הם של טווח קצר, הם כדי ליהנות מהרווח קצר המועד וכמו שציין אנדרו אנחנו מנטרים את הפעילות וחלק גדול מהשינויים שקורים בלילה, מתקזזים ביום.

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: אני שואל שאלה אחרת, מה שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג.

משה גפני: המציאות הזאת בה יש לנו משק חזק שזה משפיע גם על התחזקות השקל, האם זה נכון?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האם משק חזק משפיע?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בוודאי.

משה גפני: יש לנו משק חזק?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו משק חזק עם צמיחה יותר מהירה מאשר במשקים אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה כשלעצמו מחזק ואת זה אנחנו לא מנסים לקזז.

משה גפני: זה שיש כאן פעילות ספקולטיבית, על זה אין לי ספק.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: זה דבר שאני לא צריך לשאול אותך כי אני יודע.

משה גפני: אני שואל האם את מבחינת בנק ישראל, כשאת מסתכלת על התחזקות השקל, האם למשק הישראלי - - -

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לחוזק של המשק הישראלי, ודאי יש תפקיד בהתחזקות של השקל.

משה גפני: טוב שאמרת את זה.

<יוסף פרנק: השאלה שלנו היא כמובן איזה כסף נכנס למשק וזה מה שצריך לשים לב כי בסופו של דבר נכון, יש לנו משק חזק, עד כמה – יש כאן ויכוח, אבל יש לנו משק חזק.

<יוסף פרנק: הבעיה שלנו שכניסת הכסף הזאת ברורה לכולנו שתגרום למשק להיות חלש.

<יוסף פרנק: לכן השאלה איך אנחנו מונעים אותה ובאיזה כלי מונעים אותה.

<יוסף פרנק: מכיוון שכל ההתבטאויות, גם היום, אתמול בנק ישראל התערב, הדולר עלה ל-3.63 וחצי, היום יש כבר פרסום האומר, פלוג: רכישת המט"ח מקשות על הספקולנטים.

<יוסף פרנק: באותו רגע זה ירד באגורה.

<יוסף פרנק: טוב ששר האוצר אמר את זה אחרי פגישה עם התאחדות התעשיינים, שיש לנו כלכלה חזקה.

<יוסף פרנק: באותו רגע זה ירד בשלוש אגורות.

<יוסף פרנק: זאת לא פעילות כלכלית.

<יוסף פרנק: את זה אנחנו חייבים לעצור מכיוון שהמצב של התעשייה כאן הוא מאוד מאוד בעייתי.

<יוסף פרנק: 31 למרץ, אלה ישיבות, אני מייצג יצואנים, גם היי-טק.

<יוסף פרנק: אנחנו לא יכולים להפוך לנורבגיה.

<יוסף פרנק: כולם מדברים על הולנד.

<יוסף פרנק: נורבגיה סמכה כל הזמן על הנפט והזניחה את כל הכלכלה.

<יוסף פרנק: אנחנו לא יכולים לסמוך על ההיי-טק לעולם.

<יוסף פרנק: ההיי-טק משאיר כאן את ה-RND ועובר גם כן למזרח אירופה, כי זה נהיה יותר זול וככל שהשקל מתחזק, גם ההיי-טק יעבור.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רצית להגיד נתון.

<שאולי כצנלסון: כן.

<שאולי כצנלסון: סמנכ"ל כלכלה במכון היצוא.

<שאולי כצנלסון: מספרים שאני חושב שלא הוזכרו כאן.

<שאולי כצנלסון: כל תיסוף ריאלי של עשרה אחוזים בשער השקל, זאת ירידה של שני אחוזים ביצוא.

<שאולי כצנלסון: המשמעות שלה היא כ-0.3 אחוזי צמיחה והמשמעות של זה, אפילו ירידה חד פעמית, הפסד קבוע בתוצר של ארבעה מיליארד שקלים.

<שאולי כצנלסון: את זה חשוב להבין.

<שאולי כצנלסון: עוד נתון אחד.

<שאולי כצנלסון: כשאנחנו מסתכלים מ-2008 עד 2016, ערב המשבר הפיננסי, ואנחנו מנטרלים את עשרת היצואנים הגדולים שאצלם כמובן זה סיפור שונה, סך כל היצואנים האחרים לא רק שהיצוא שלהם לא גדל אלא הוא ירד ב-2.5 אחוזים במצטבר, מ-2008 עד היום.

<שאולי כצנלסון: זה לא היה בהיסטוריה הכלכלית של מדינת ישראל.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מבקש לסכם את הדיון.

משה גפני: קודם כל, אני מודה לך גברתי הנגידה על ההשתתפות הערה שלך בעניין הזה.

משה גפני: אני מתנצל על היציאות החוצה אבל אלה היו דברים שהם מעניין לעניין באותו עניין.

משה גפני: אני משבח את העבודה שלך, את העבודה של בנק ישראל.

משה גפני: אני חושב שאתם עושים עבודה מצוינת.

משה גפני: יחד עם זאת, לבנק ישראל יש שם טוב כשהכלכלה היא חזקה והעבודה שלכם באמת מועילה לעניין הזה, ואנחנו כמובן נמשיך את הדיונים בנושא הזה.

משה גפני: יש דבר שלא דיברנו עליו ותמר הזכירה אותו בחצי פה ובמשפט וחצי.

משה גפני: אנחנו נצטרך לדון על העניין הזה פעם נוספת, לגבי הנושא של הדיור, לגבי הנושא של המשכנתאות.

משה גפני: אם שמת לב, לא הזכרתי את העניין הזה אלא דיברנו על הנושא עצמו.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון גם בעניין הזה וגם בנושא שהוא מאוד חשוב לאזרחי ישראל, הנושא של הדיור שהוא באמת הנושא הכי מרכזי שנמצא על סדר יומו של הציבור הישראלי במדינת ישראל.

משה גפני: אני מודה לך על ההשתתפות.

משה גפני: אני מודה לאנשים שלך.

משה גפני: אני מודה לכל האורחים.

משה גפני: תודה רבה תמר על ההצעה לדיון מהיר.

תמר זנדברג: תודה לך.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון בנושא הזה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.