ועדת המשנה לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת - פיקוח ומעקב אחר יישום החלטות ועידת פריז, כנסת 20, פרוטוקול מספר 11, 2017-05-17 09:15

יעל כהן-פארן: בוקר טוב לכולם.

יעל כהן-פארן: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת המדע והטכנולוגיה לקידום טכנולוגיות לאנרגיה מתחדשת.

יעל כהן-פארן: אנחנו פותחים את דיון הוועדה הבוקר.

יעל כהן-פארן: חזרנו מפגרה.

יעל כהן-פארן: כנס הקיץ נפתח, ואני שמחה מאוד לחדש את דיוני הוועדה בנושאים שבעיני הם הנושאים החשובים ביותר על סדר היום העולמי, וצריכים להיות גם בישראלי.

יעל כהן-פארן: נחלק את הדיון היום לשניים: החלק הראשון – מעקב אחר ביצוע החלטת הממשלה ליישום הסכם פריס ליישום הפחתת פליטות גזי חממה המתחייב מהסכם פריס והמחויבות שלה לאו"ם; בחלק השני נדון על מודעות הציבור לחינוך ולהסברה, ואיפה הציבור בהסתכלות הממשלתית.

יעל כהן-פארן: נמצאים פה גם נציגי ציבור מעמותות שונות וארגונים שיציגו מה הם עושים בעניין.

יעל כהן-פארן: אני מודה לכל אחד שהגיע, ואם מישהו לא יקבל את רשות הדיבור ויבקש אותה אני כבר מראש מתנצלת כי ב-11:00 נהיה חייבים לסיים.

יעל כהן-פארן: אבל יש לנו זמן רב.

יעל כהן-פארן: כבר קיבלתי התנצלות מנציגי המשרד להגנת הסביבה.

יעל כהן-פארן: משלחת שכוללת את הסמנכ"ליות ואת מי שממונה על נושא הפחתת הפליטות במשרד באגף איכות אוויר חלקם חזרה לפנות בוקר מבון מהדיווח לאו"ם.

יעל כהן-פארן: מה שאנחנו רוצים עליו דיווח בוועדה הם דיווחו אתמול ושלשום לאו"ם.

יעל כהן-פארן: זה טוב ויפה, אבל בשל כך הם לא יכלו להגיע לוועדה.

יעל כהן-פארן: גם, להבנתי, הדיווח של המשרד לאו"ם היה יותר טכני, ומה שאנחנו מבקשים כאן הוא מסוג אחר.

יעל כהן-פארן: אבל הובטח לי שדיווח מפורט יגיע בדיון הבא שנקיים כאן בעוד כחודש.

יעל כהן-פארן: עוד אין תאריך סגור, אבל זה יהיה לאחר שהשר ידווח לממשלה באמצע החודש הבא על התקדמות היישום של הסכם פריס.

יעל כהן-פארן: אז קודם כול אני מברכת שבכלל יש התקדמות ברמה הזאת שמדווחים לאו"ם ולא רואים את זה כמשהו שהוא כלאחר יד, שהשר הולך לדווח לממשלה בעוד כחודש.

יעל כהן-פארן: כבר כל התעניינות של הממשלה בנושא היא, כמובן, נדרשת, אבל אני מברכת עליה.

יעל כהן-פארן: לא אתעלם ממנה.

יעל כהן-פארן: הפעם אני רוצה לערוך את הדיון בסגנון אחר ממה שהיה בדיונים קודמים.

יעל כהן-פארן: אני לא רוצה לעבור משרד-משרד ושכל אחד ידווח, אלא אני אעבור על הסעיפים השונים, ואני אשאל האם למישהו יש משהו לדווח.

יעל כהן-פארן: נעשה את זה כך, ואני מקווה שנגיע בצורה אפקטיבית לתשובות וגם לא נמרח זמן עם דברים שהם לא על הפרק.

יעל כהן-פארן: אז קודם כול אני רוצה לשאול את כל המשרדים שנמצאים כאן – גם משרד האנרגיה, גם המשרד להגנת הסביבה וגם משרד הכלכלה שמעורבים בסעיף הזה שהוא אחד הרציניים שמתקדמים לגבי תכנית המענקים להשקעה בהתייעלות אנרגטית של 300 מיליון שקלים – 75 מיליון בשנה.

יעל כהן-פארן: להבנתי, תכנית המענקים יצאה לפועל.

יעל כהן-פארן: היה קול קורא.

יעל כהן-פארן: באפריל היה סיום הגשת הקול הקורא.

יעל כהן-פארן: כעת אתם נמצאים בשלב בחירת הזוכים.

יעל כהן-פארן: הוגשו בקשות של 110 מיליון שקלים שזה מעל 75 מיליון שקלים.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לברר איתכם מה קורה עם זה, מה התאריכים, מה הקריטריונים, האם תצטרכו בעצם לסנן כמעט שליש מהמבקשים.

יעל כהן-פארן: איך נותנים מענה לכל מי שרוצה להצטרף לתכנית הזאת?

יעל כהן-פארן: שלום לחבר הכנסת דב חנין שהצטרף אלינו.

יעל כהן-פארן: מי רוצה להתחיל לדבר בעניין תכנית המענקים?

יעל כהן-פארן: הגנת הסביבה או האנרגיה?

יעל כהן-פארן: משרד הכלכלה?

<דוד אסף: אני נציג משרד הכלכלה, אבל אני צריך פה את נציג מרכז ההשקעות.

<דוד אסף: אני מתנצל, הם מנהלים את התכנית הזאת.

יעל כהן-פארן: למה אין נציג ממרכז ההשקעות?

יעל כהן-פארן: הם הרי מנהלים את התכנית הזאת.

<דוד אסף: כן.

<דוד אסף: הם הגוף שמתכלל ומוציא את המענקים בשיתוף המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה.

יעל כהן-פארן: הוא לא הגיע?

<דוד אסף: כרגע אני לא רואה פה עדיין את הנציג.

יעל כהן-פארן: נציג ממרכז ההשקעות אישר הגעה?

<דוד אסף: סביר שזה יהיה איתי יחזקאלי.

יעל כהן-פארן: כרגע ממשרד הכלכלה רק אתה אישרת הגעה, דוד.

<דוד אסף: אני יכול לנסות לבדוק את זה במהלך הדיון ולתת לך עדכון.

יעל כהן-פארן: אני אשמח, אבל אם למשרד האנרגיה ולמשרד הגנת הסביבה יש מידע להוסיף על כך, ואני מאוד אשמח שתברר אתו כי יש עוד שאלות למרכז ההשקעות.

יעל כהן-פארן: יאנינה פליישון, בבקשה.

<יאנינה פליישון: אני מנהלת תחום של פרויקטים במשרד האנרגיה.

<יאנינה פליישון: הקרן התפרסמה בשיתוף פעולה עם משרד הכלכלה ועם המשרד להגנת הסביבה.

<יאנינה פליישון: כבר קיבלנו הצעות למשרד רב של פרויקטים.

<יאנינה פליישון: כרגע אנחנו בשלב של בדיקת הצעות, וקבענו מועדים לישיבה משותפת של כל המשרדים לצורך הבחינה של ההצעות שהתקבלו.

יעל כהן-פארן: מה המועד?

<יאנינה פליישון: אני יכולה לעדכן אותך בהמשך לגבי מועדים.

יעל כהן-פארן: מתי אתם מתכננים לסגור?

יעל כהן-פארן: יש לכם יעד?

<יאנינה פליישון: אני חושבת שתוך חודש-חודשיים אפשר יהיה לבדוק את כל ההצעות, לדרג אותן, ולצאת להסכמים.

<יאנינה פליישון: אבל צריך שוב לבדוק את זה עם מרכז ההשקעות.

יעל כהן-פארן: אז, דוד, אני אשמח אם תבדוק עם איתי ממרכז ההשקעות אם יש מועדים, למיטב ידיעתו.

<דוד אסף: למיטב ידיעתי, יש דיון שנקבע לוועדת המענקים.

<דוד אסף: אני פשוט לא יודע בדיוק מהו.

<דוד אסף: כמו שאמרת אני יודע מהעדכון האחרון שפנו אלי חברות שרצו לקבל בעצמן עדכון איפה עומדים הדברים.

<דוד אסף: אז נקבע דיון שבו כמו שאמרת המקצה הראשון הוא 75 מיליון שקל אז מן הסתם יחולקו 75 מיליון שקל ולא יותר.

יעל כהן-פארן: אין אפשרות לתת יותר מענקים מהרף שנקבע?

<דוד אסף: בסגמנט של המקצה הזה לא.

<דוד אסף: ככה זה נקבע, ככה זה הוסכם עם אגף תקציבים במשרד האוצר.

<דוד אסף: ברגע שיינתנו המענקים ייפתח מקצה נוסף עד שיסיימו את הסל של 300 מיליון שקל.

יעל כהן-פארן: והמקצה הבאה הוא לשנה הבאה – 75 מיליון שקל זה לשנה הבאה, ל-2018.

<דוד אסף: כן.

יעל כהן-פארן: מאחר שלצערי אני מכירה את ההתנהלות האם יש סיכוי שהפרויקטים יתחילו לפעול כבר השנה?

יעל כהן-פארן: אתם מבינים שחברות ורשויות כבר רוצות לצאת לדרך לפרויקטים, ואתם בעצם מעכבים.

דב חנין: גברתי, האם אפשר לומר משהו?

יעל כהן-פארן: ודאי.

דב חנין: תודה לך, גברתי היושבת-ראש.

דב חנין: ד"ר אסף, אתה מנהל תחום סביבה במשרד הכלכלה.

דב חנין: התשובות של אדוני הן תשובות מאוד נקודתיות עד עכשיו.

דב חנין: אני הייתי מבקש ממך בכל זאת בתור מנהל תחום להציג איזושהי תפיסה יותר רחבה.

דב חנין: אז אתה אומר שעובדתית זה הסכום, זה המצב.

דב חנין: איך זה מתחבר לחזון שלכם?

דב חנין: הסוגייה הזאת מאוד מרכזית כשאנחנו מדברים על סביבה בתעשייה שלנו.

דב חנין: נכון?

דב חנין: כולנו מסכימים על זה; כשאנחנו מדברים על משק האנרגיה שלנו, על הסתכלות על משק האנרגיה והתעשייה שלנו.

דב חנין: מה התפיסה שלכם באופן רחב יותר?

דב חנין: אדוני הוא לא פקיד, הוא מנהל תחום.

<דוד אסף: מנהל תחום זה עדיין פקיד.

דב חנין: אדוני לא פקיד במובן המצמצם של המילה.

דב חנין: כולנו פקידים – עובדי מדינה.

דב חנין: אבל אנחנו רוצים לראות אנשים שיש להם תפיסה, יש להם חזון, יש להם אופק של הסתכלות.

דב חנין: אז איך הדברים נראים לך כשאתה בא כנציג משרד הכלכלה?

דב חנין: איך אתם רואים את הסיטואציה שבה אנחנו נמצאים?

<דוד אסף: השאלה שלך היא מאוד רחבה.

<דוד אסף: אנחנו כאן ספציפית בפוקוס של שינויי אקלים.

דב חנין: הסוגיה של שינויי אקלים היא סוגיה רחבה.

<דוד אסף: אני פשוט יכול לתכלל לך את הפעילות של המשרד סביב עולם התוכן של שינויי אקלים, אם זאת הייתה הכוונה שלך.

יעל כהן-פארן: אני מצטערת.

יעל כהן-פארן: אני לא רוצה למרוח את הדיון.

יעל כהן-פארן: מכיוון שאני רוצה תשובות קונקרטיות אנחנו לא רוצים תשובות רחבות, אלא מתוך החזון ומתוך שאנחנו רוצים לקדם את הדברים ולא להזיז את העט מפה לשם, ואני מאמינה שגם אתה רוצה לקדם את הדברים – איפה הדחיפה?

יעל כהן-פארן: איפה הרצון שדברים יהיו יותר מתוקתקים?

<דוד אסף: בכל מה שקשור לתכנית המענקים – התכנית פועלת ומתקדמת.

<דוד אסף: אין סטטוס שהיא תקועה בו.

יעל כהן-פארן: אתם לא יודעים להגיד לנו מתי הדיון הבא, מה הדד-ליין - -

<דוד אסף: מה זה, לא יודעים לתת לנו?

<דוד אסף: סליחה, אני לא הנציג של מרכז השקעות שאני יכול לתת לך את התשובות לדברים הללו.

<דוד אסף: אני לא מנהל את התכנית הזאת.

דב חנין: לא, לא.

יעל כהן-פארן: אתם יודעים שהתכנית הייתה אמורה לצאת לדרך בספטמבר הקודם, ועד סוף השנה לחלק את המענקים של 2016?

יעל כהן-פארן: זאת אומרת לסגור את הדיונים מי יקבל מענקים, ולחלק אותם ב-2017.

יעל כהן-פארן: אנחנו היום במאי 2017, ועוד לא ידוע מתי תסיימו את התהליך, ועד סוף השנה אף אחד לא יקבל שקל.

דב חנין: סליחה.

דב חנין: יש לנו איזושהי אי הבנה.

דב חנין: יכול להיות שאי ההבנה היא אצלי, אז אני מתנצל מראש.

דב חנין: אדוני הוא מנהל תחום סביבה?

<דוד אסף: כן.

דב חנין: אז אני מצפה שאדוני לא ישב ויגיד לי, יש דיונים, אני לא יודע מתי הם מתרחשים.

דב חנין: אתה אחראי על התחום.

דב חנין: אתה האיש שצריך לבוא, לנדנד לכולם, להיות האיש שהוא פושר בעניין הזה.

דב חנין: אתה מנהל תחום.

דב חנין: ישאלו אותי, מיהו האיש שאחראי על תחום הסביבה במשרד הכלכלה, אני אהיה גאה להגיד להם, זה ד"ר אסף, הוא נמצא בתחום הזה, הוא עוקב אחר כל דבר שקורה, הוא לא מרפה בשום רגע, הוא לא נותן לשום דבר ליפול בין הכיסאות.

דב חנין: כך אני מבין מנהל תחום, אלא אם כן התפיסה היום השתנתה, ומנהלי התחום לא אמורים לעשות את זה.

<דוד אסף: קודם כול כבוד לי.

<דוד אסף: נתת לי כבוד מאוד גדול שאני מטפל בכל הנושאים האלה.

דב חנין: אני רוצה שכולנו נעמוד בו יחד.

<דוד אסף: המערכת המסועפת של משרדי הממשלה היא דבר קצת מורכב מכדי שאוכל להיות עם האצבע על כל הנושאים הללו.

<דוד אסף: למען ההבנה אני אגיד שבמערכת הזאת של המענקים בתכנית שינויי האקלים בתפקידי הבנייה של התכנית, ההוויה שלה והקידום שלה מנקודה א' לנקודה ב' זה המקום שאני משחק תפקיד במשרד בקידום התכנית הזאת.

<דוד אסף: ברגע שהיא כבר גמורה וצריכה לצאת לפועל ולהיות מבוצעת זה עובר שלב ממני לגוף המבצע במשרד.

<דוד אסף: יש לנו מספר גופים במשרד שנותנים את הסיוע - מרכז השקעות לברזלים שגם במקרה הזה נותן את המענקים הללו.

<דוד אסף: בקרקעות זה מנהל אזור התעשייה.

<דוד אסף: יש הרבה מאוד גופים שהם הגופים המבצעים במשרד.

<דוד אסף: כמו שאמרתי, אני יכול לבדוק את הסטטוס של הדברים הללו.

<דוד אסף: אלה דברים מאוד פרקטיים של לוח זמנים.

<דוד אסף: מעבר לזה אני לא יכול לתת לזה התייחסות ספציפית.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: רעות רבי, בבקשה.

<רעות רבי: אני ראש תחום אנרגיה באגף איכות אוויר במשרד להגנת הסביבה.

<רעות רבי: באופן פרטני אני אגיד מראש שזה לא נושא שאני מטפלת בו באופן ישיר.

<רעות רבי: כמו שהצגת קודם, ד"ר גיל פרואקטור מטפל במענקים.

<רעות רבי: אבל אני יכולה לתת פה עדכון שהתקבלו דרך מרכז ההשקעות וכל מה שד"ר דוד אסף ציין, 125 בקשות.

<רעות רבי: זה המספר הסופי.

<רעות רבי: אנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים של תהליך בדיקת הבקשות, ועד יוני צפויה לצאת תשובה לגבי זכייה.

<רעות רבי: זאת אומרת אחר כך יש תהליך קטן של התקשרות.

יעל כהן-פארן: מצוין.

יעל כהן-פארן: ואחרי זה הם נכנסים לתהליך קצר או ארוך מבחינת חתימה והסדרים?

יעל כהן-פארן: מתי הם יכולים לצאת לדרך?

<רעות רבי: אני לא יודעת להגיד לך באופן מדויק, אבל כל הרעיון של מתן המענקים דרך המנגנון של מרכז ההשקעות הוא לבחור בפלטפורמה היעילה והמהירה יותר.

<רעות רבי: זה מספר חודשים.

<רעות רבי: אני לא יודעת לציין בדיוק את פרק הזמן, אבל זה לא תהליך ארוך כמו הוצאת כספים בתהליך הרגיל דרך משרדי ממשלה.

<רעות רבי: זה המנגנון הישיר יותר.

יעל כהן-פארן: תודה.

<יאנינה פליישון: אני רוצה להוסיף שמהניסיון שיש לנו עם מתן המענקים לביצוע פרויקטים להתייעלות אנרגטית, לאחר דירוג של כל ההצעות לוקח עד חודש ימים להכין את ההסכמים לחתימה.

<יאנינה פליישון: מרגע שההסכמים חתומים גם על-ידי החברות וגם על-ידי המשרד אפשר לצאת לדרך לביצוע הפרויקטים.

יעל כהן-פארן: אני יכולה להגיד לך מהניסיון שהיה לי בעמותה שהגישה בעבר פרויקטים שלקח לנו שנה לסגור הסכם.

<רעות רבי: גם דרך מרכז ההשקעות?

יעל כהן-פארן: כן, דרך מרכז ההשקעות.

יעל כהן-פארן: זאת הייתה סאגה מתמשכת שלא תיאמן.

יעל כהן-פארן: אני קוראת מכאן למרכז ההשקעות להיערך לעשות את הדברים בצורה יעילה ומהירה ולא למרוח יותר מדי את הזמן כי אנחנו רוצים שהפרויקטים האלה כבר ייצאו לדרך.

<קריאה: האם בנושא הזה תסכימי לשמוע גם לא משרדי ממשלה?

יעל כהן-פארן: אני אשאיר בסוף זמן לאמירות, אבל אני רוצה להמשיך לעבור על הסבב מה משרדי הממשלה עשו, ומה הדיווח.

יעל כהן-פארן: לגבי תכנית לאומית רב-שנתית מפורטת להתייעלות אנרגטית לשנת 2030 שהייתה אמורה להיות מוגשת עד 31 באוקטובר 2016, עד כמה שאני זוכרת בעדכונים הקודמים אמרו שעובדים על זה.

יעל כהן-פארן: עד כה אני יודעת שזה פורסם להערות הציבור, אפילו פעמיים בשני סבבים.

יעל כהן-פארן: האם התכנית כבר ערוכה ומוגשת לממשלה?

יעל כהן-פארן: מה הסטטוס?

<יאנינה פליישון: אכן התכנית כבר מוכנה, ויצאנו לסבב של הערות לציבור.

<יאנינה פליישון: קיבלנו הרבה פניות מאוד ענייניות גם מהצרכנים, מהאזרחים וגם מהעמותות.

<יאנינה פליישון: כרגע אנחנו מטמיעים שינויים בעקבות ההערות שקיבלנו.

<יאנינה פליישון: לאחר שנסיים את העבודה על השינויים נוכל לפרסם אותה.

יעל כהן-פארן: מה לוח הזמנים שלכם?

<יאנינה פליישמן: עד עוד שבוע או שבועיים נוכל לסיים.

יעל כהן-פארן: נדמה לי שאת התשובה הזאת גם שמעתי בדיון הקודם במרס על סדר גודל דומה של שבועות ספורים.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לומר שהדחיינות עולה לנו כסף.

יעל כהן-פארן: המשמעות של הדחיינות הזאת היא שאנחנו לא יוצאים לפרויקטים, והדברים שצריכים לצאת כפועל יוצא מהתכנית הזאת מתעכבים.

יעל כהן-פארן: אני באמת קוראת לכם לסגור את זה כמה שיותר מהר ולפרסם את זה.

יעל כהן-פארן: האם יש מישהו מארגונים או נציגים אחרים שרוצה להעיר ספציפית על התכנית הזאת של התייעלות אנרגטית של המשרד?

יעל כהן-פארן: לא.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול על גיבוש צעדים להשגת יעד צמצום צריכת חשמל – מנגנון להפקת חשמל לא מיוצר, מנגנון לנגה-ואטים.

יעל כהן-פארן: מה מצב התיקון?

יעל כהן-פארן: דובר בדיון הקודם על תיקון חקיקה שצריך להיות מופעל בנושא הזה.

יעל כהן-פארן: מה המצב שם בעניין של נגה-ואטים?

יעל כהן-פארן: האם למישהו יש תשובות?

<רעות רבי: תיקון החקיקה ייעשה על-ידי משרד האנרגיה בחוק משק החשמל.

<רעות רבי: עובדים כרגע על כמה אפשרויות.

<רעות רבי: עוד לא גובש המנגנון לחשמל לא מיוצר לנגה-ואט.

יעל כהן-פארן: לא גובש?

<רעות רבי: לא גובש לחלוטין.

<רעות רבי: לנו יש הצעה למשרד להגנת הסביבה שאנחנו נביא אותה בפני רשות החשמל.

יעל כהן-פארן: עדיין לא הבאתם אותה?

<רעות רבי: לא.

<רעות רבי: זה יהיה בסוף החודש.

<רעות רבי: אנחנו יודעים שיש גם עבודה של אדם, טבע ודין בנושא הזה, ואנחנו גם ישבנו איתם וראינו את הזווית שהם מסתכלים על זה.

<רעות רבי: אנחנו מציעים גם אפשרות כלשהי, וזה מתקדם.

<רעות רבי: בהתאם למנגנון שגובש יהיה תיקון החקיקה.

יעל כהן-פארן: יש כאן נציג של אדם, טבע ודין?

יעל כהן-פארן: לא הגיע היום.

יעל כהן-פארן: רשות החשמל, בבקשה.

יעל כהן-פארן: חוני, אתה רוצה להגיד אם זה הגיע אליכם?

יעל כהן-פארן: האם זאת פנייה ראשונה של הגנת הסביבה או שאתם כבר מכירים ועובדים על הנושא?

<חוני קבלו: אני ראש אנרגיות מתחדשות ברשות החשמל.

<חוני קבלו: הנושא הזה הוא נושא שאני עוסק בו תקופה די ארוכה.

<חוני קבלו: עשינו עבודת ניתוח, סקירה של מה שקורה בעולם.

<חוני קבלו: יש לנו כל מיני רעיונות.

<חוני קבלו: בזמנו עבדתי על זה עם נציגי הגנת הסביבה, וכמובן, רק לאחר שיאושר תיקון החקיקה - -

יעל כהן-פארן: כדי להגיע לתיקון חקיקה צריך תכנית.

יעל כהן-פארן: השאלה אם יש לכם כבר התכנית.

<חוני קבלו: לאחר שהדבר הזה יתאפשר אנחנו יודעים מה נביא למליאה לדיון.

יעל כהן-פארן: אז קודם אתם צריכים את תיקון החקיקה לפני שאתם מביאים את זה למליאה של רשות החשמל?

<חוני קבלו: רשות החשמל, לפי החלטות הממשלה.

<חוני קבלו: מי שממונה על השגת יעדי הממשלה בהתייעלות אנרגטית זה משרד האנרגיה.

<חוני קבלו: זאת הסיבה שזה לא קרה עד היום.

<חוני קבלו: מנגנון הנגה-ואטים הוא מנגנון שמערב את רשות החשמל במנגנון חדש.

<חוני קבלו: זאת הסיבה שרשות החשמל לא עסקה בזה בעבר משום שהנושא לא היה באחריותנו.

<חוני קבלו: לאחר שאושר תיקון החקיקה אנחנו כבר עשינו על זה לא מעט דיונים פנימיים.

<חוני קבלו: יש גם כל מיני מודלים והסתייגויות וכל מיני רעיונות.

<חוני קבלו: אני גם נפגשתי בעניין הזה עם אנשי אדם, טבע ודין.

<חוני קבלו: אני מכיר את ההצעה שלהם.

<חוני קבלו: אנחנו נדון בנושא הזה ונביא אותו.

יעל כהן-פארן: אז בעצם לפתחו של משרד האנרגיה החקיקה פה.

יעל כהן-פארן: האם יש עדכון על התקדמות מצב החקיקה?

יעל כהן-פארן: איפה זה עומד?

יעל כהן-פארן: כי אני לא ראיתי את זה עולה במליאה עדיין.

<יובל זהר: מהיועץ המשפטי של רשות החשמל אני יודע שזה נמצא כרגע בשימוע.

יעל כהן-פארן: החקיקה?

<יובל זהר: לא.

<יובל זהר: האפשרות לאפשר לרשות החשמל לייצר הסדר בנושא הזה של נגה-ואט.

יעל כהן-פארן: אבל הוא טוען שזה מחכה לחקיקה.

יעל כהן-פארן: תציג את עצמך, בבקשה.

<יובל זהר: אני גם ממשרד האנרגיה וגם בכובא של רשות החשמל – תכנון מדיניות ברשות החשמל.

יעל כהן-פארן: היום זה בתוך משרד האנרגיה.

<יובל זהר: חלק מזה.

יעל כהן-פארן: אני קצת מבולבלת.

יעל כהן-פארן: זה קודם צריך לעבור דיון ברשות או קודם צריך לעבור חקיקה?

יעל כהן-פארן: אתם קצת לא מתואמים.

<יובל זהר: אני לא יודע מה קודם, אבל זה גם וגם.

יעל כהן-פארן: אבל כרגע חוני אמר שזה מחכה לחקיקה, ואתה אומר שזה מחכה למליאה.

יעל כהן-פארן: אז נשמע שזה קצת ביצה ותרנגולת.

יעל כהן-פארן: מישהו מחכה למישהו, ואנחנו מחכים לכם.

<יובל זהר: זה יגיע למליאה, והמליאה תבחן את זה, כי זאת הסדרה שעד היום הרשות לא התעסקה איתה אז היא תבחן את האופציות והמודלים שחוני הזכיר קודם.

יעל כהן-פארן: אבל חוני אומר שהמליאה תדון בזה אחרי שתהיה חקיקה.

יעל כהן-פארן: אז פשוט תעשו לי סדר.

<חוני קבלו: אני מאמין ששנינו אומרים אותו דבר.

<חוני קבלו: כרגע הנושא נמצא בסטטוס של תיקון חקיקה.

<חוני קבלו: יסתיים שלב תיקון החקיקה – אנחנו לא מחכים לעשות את העבודה המקצועית להבין מה אנחנו מציעים ואלו רעיונות יש לנו.

<חוני קבלו: אנחנו, כמובן, עובדים עם חזי בצורה - -

יעל כהן-פארן: חזי ליפשיץ, סמנכ"ל המשרד.

<חוני קבלו: כן.

<חוני קבלו: תקופה ארוכה.

<חוני קבלו: מספר שנים.

יעל כהן-פארן: כמה שנים נצטרך לחכות כדי שדבר כזה יקרה?

יעל כהן-פארן: יובל, אני באמת שואלת איפה החקיקה?

יעל כהן-פארן: אני מבינה שצריכה לבוא חקיקה מהמשרד, אבל כדאי אולי לברר עם היועצת המשפטית שלכם אם בכלל עובדים על זה, אם זה ברשימה, האם נגיע לשם ב-2019?

יעל כהן-פארן: תשמע, זה בכל זאת היה צריך להיות מקודם, לפי לוחות הזמנים, עד 30 בנובמבר 2016.

יעל כהן-פארן: עד אז צריך היה לגבש צעדים להשגת יעדי צמצום צריכת חשמל, וזה אחד מהם.

יעל כהן-פארן: בכל זאת אנחנו כבר במאי 2017.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: גיבוש תקנות לדירוג אנרגטי של בניינים היה צריך להיות עד 30 בספטמבר 2016.

יעל כהן-פארן: בדיון האחרון דובר על מתווה של תקנות.

יעל כהן-פארן: הבנתי שהמועצה לבנייה ירוקה כתבה מתווה פעולה.

יעל כהן-פארן: היה דיון כאן בתחילת מרס על בנייה ירוקה, ואיפה הדברים עומדים ברגולציה הממשלתית.

יעל כהן-פארן: הייתה פגישה עם מנכ"ל המשרד שאול מרידור כמה ימים לפני ליל הסדר.

יעל כהן-פארן: בעצם המתווה הזה ממתין לאישורו.

יעל כהן-פארן: האם לאחד המשרדים יש עדכון לגבי דירוג אנרגטי של מבנים?

<יאנינה פליישון: זה נכון.

<יאנינה פליישון: הכנו תכנית להטמעה והצגנו את התכנית לפני המנכ"ל של המשרד.

<יאנינה פליישון: כרגע יש לנו מידע מאוד חיוני שחסר לנו לקידום התכנית שלא קיים לא בספרות אקדמית ולא בספרות מקצועית, ואנחנו כרגע פועלים להשיג אותו.

יעל כהן-פארן: מה סוג המידע שלא קיים?

<יאנינה פליישון: מדובר בעלויות מעבר מדרגה לדרגה שיחולו על הצרכן.

יעל כהן-פארן: אז אתם מחכים לעבודת שדה שתניב את הניתוח הכלכלי הזה, וזה ייקח לפחות חמש שנים לייצר את הנתונים?

<יאנינה פליישון: אנחנו לא מצפים לבצע מחקר אקדמי, אלא נבצע הערכה ראשונית, ועם זה נצא לדרך.

<יאנינה פליישון: אנחנו מעריכים שעד סוף החודש נוכל להגיש את ההשלמות.

יעל כהן-פארן: התקנות לדירוג אנרגטי של בניינים זה כבר ברמת הניסוח?

יעל כהן-פארן: זאת אומרת אתם ממתינים לעדכון העלויות, אבל זה ברמת הניסוח בתקנות?

יעל כהן-פארן: עד כמה מהר זה יקודם מרגע שאת אומרת שעוד חודש יש נתונים?

<יאנינה פליישון: התקן לדירוג אנרגטי כבר קיים.

<יאנינה פליישון: תקן 5282 כבר קיים, וכל הרשויות של פורום ה-15 וגם רשויות חדשות כמו עיריית ירושלים - -

יעל כהן-פארן: אבל הכול שם לא מחייב.

יעל כהן-פארן: פה בעצם מדובר על תקן יותר מחייב, אם אני מבינה נכון.

<יאנינה פליישון: כן, זה תקן מחייב.

<יאנינה פליישון: בפועל זה מתבצע בשטח במספר מצומצם של רשויות.

יעל כהן-פארן: נכון.

<יאנינה פליישון: זאת אומרת שברגע שאנחנו יוצאים לפעולה יש לנו כבר תקן מוכן.

יעל כהן-פארן: אבל תקנות דירוג אנרגטי זה לא התקן.

<יאנינה פליישון: נכון.

יעל כהן-פארן: אז תבהירי לי איפה נמצאות התקנות.

<יאנינה פליישון: יש לנו טיוטה של התקנות.

יעל כהן-פארן: יש טיוטה של תקנות – זה מה שרציתי לדעת.

<יאנינה פליישון: יכול להיות שנטמיע מספר שינויים, אבל בגדול יש לנו גם טיוטה מוכנה.

יעל כהן-פארן: אפשר לקבל את הטיוטה?

<יאנינה פליישון: אני אבדוק.

יעל כהן-פארן: מה שהיא אומרת בגדול זה שזה מחייב?

<יאנינה פליישון: כן, זה מחייב.

יעל כהן-פארן: אז הוועדה תשמח לקבל את הטיוטה של התקנות וגם עדכון בנוגע ללוחות הזמנים לקידומן ולאישורן.

יעל כהן-פארן: הן צריכות להגיע לוועדת הכלכלה של הכנסת.

יעל כהן-פארן: האם זה יקרה במושב הקרוב בהנחה שיהיו לנו הנתונים בעוד חודש?

יעל כהן-פארן: יש לנו עוד חודשיים וחצי לסיום הכנס – כנס מאוד קצר – יש סיכוי שזה יגיע לוועדת הכלכלה במושב הקרוב?

<יאנינה פליישון: לפני ההטמעה של דירוג אנרגטי של מבנים שהם גם במבני מגורים וגם במבני משרדים, אנחנו חייבים לבצע פיילוטים לפני ההטמעה.

<יאנינה פליישון: אני חושבת שזה לא יגיע למושב הקרוב.

יעל כהן-פארן: אז זה ייקח לפחות עוד חצי שנה.

<יאנינה פליישון: חצי שנה, שנה.

יעל כהן-פארן: ומה זה הפיילוטים?

<יאנינה פליישון: אנחנו צריכים לבדוק איך עובד הדירוג.

<יאנינה פליישון: אנחנו מציעים שתי מתודולוגיות: אחת, לפי השיטה החישובית, לפי התקן; והשנייה לפי הפתיחה בפועל.

<יאנינה פליישון: זה משהו חדש שלא קרה בארץ, אבל מתקיים בחו"ל.

<יאנינה פליישון: אנחנו צריכים לבחון את המצב לפני שאנחנו מפעילים את הדירוג.

יעל כהן-פארן: אז אתם הולכים לצאת לפיילוטים.

יעל כהן-פארן: אז תני לנחש שכשתצאו לפיילוטים יהיה מכרז לצאת לפיילוטים וקול קורא שייקח שנה, ואז יהיה פיילוט שייקח שנתיים לבצע אותו ועוד שנה לחקור אותו.

יעל כהן-פארן: כמו שאמרתי קודם - חמש שנים.

<יאנינה פליישון: לפי התכנית, באמצע שנת 2018, תחילת 2019 אנחנו כבר אמורים להתחיל להטמיע בפועל.

יעל כהן-פארן: להתחיל להטמיע בפועל אחרי פיילוטים.

<יאנינה פליישון: כן.

יעל כהן-פארן: זאת אומרת שהפיילוט ייקח חצי שנה?

<יאנינה פליישון: שנה.

יעל כהן-פארן: אם רק תצאו אליו באמצע 2018.

יעל כהן-פארן: כמו שאמרנו שבחינת גיבוש התקנות היה אמור להיות עד 30 בספטמבר ב-2016, אני מבינה שאפשר להחליף את זה שם ל-2019.

יעל כהן-פארן: סעיף נוסף – אנחנו מתקדמים - -

<דוד אסף: רציתי להשלים את מה שביקשת קודם.

<דוד אסף: בחודש אוגוסט תתקיים הוועדה.

<דוד אסף: עכשיו, כמו שציינת, הוגשו הבקשות, ועכשיו הולכים לעבור עליהן עד חודש אוגוסט.

<דוד אסף: באוגוסט תתקיים הוועדה, וייצאו כתבי אישור.

<דוד אסף: ייקח כחודש להוציא את כתבי האישור.

<דוד אסף: אחר כך החברה או הגוף שמקבל את המענק צריך לבצע את ההשקעה.

<דוד אסף: מגיע בודק מטעם המשרד שצריך לראות שההשקעה בוצעה באמת בפועל.

<דוד אסף: זה לוקח פחות או יותר עוד חודשיים.

<דוד אסף: זה לוח הזמנים במקצה הזה.

<דוד אסף: במקצה הבא – לאו דווקא ב-2018 – מתכננים לפתוח אותו בסוף 2017.

יעל כהן-פארן: בדצמבר 2017.

יעל כהן-פארן: אבל יש לי שאלה: 125 בקשות הוגשו.

יעל כהן-פארן: למה צריך מאפריל עד אוגוסט – ארבעה חודשים – לבחון אותן?

יעל כהן-פארן: באמת אני שואלת.

יעל כהן-פארן: עד כמה הן עבות כרס?

יעל כהן-פארן: גם אם תיתן לי עכשיו לבד לקרוא אותן ייקח לי מקסימום שבוע.

יעל כהן-פארן: בסך הכול זה עניין של בחינה.

יעל כהן-פארן: יש לך צוות שבוחן אותן ובודק את כל המספרים שמסתדרים.

יעל כהן-פארן: כמה זמן?

יעל כהן-פארן: למה צריך ארבעה חודשים לבדוק את זה?

<דוד אסף: הבדיקה המקצועית של הבקשות נעשית, כמדומני, על-ידי גיל פרואקטור מהמשרד להגנת הסביבה.

<דוד אסף: זה לוח הזמנים של המשרד להגנת הסביבה.

יעל כהן-פארן: אבל המשרד להגנת הסביבה אמר קודם שביוני תהיה הערכה.

<רעות רבי: זה מה שאני יודעת לגבי בדיקת הבקשות.

יעל כהן-פארן: אז אני מציעה שאם לגיל נוח ביוני, האם אפשר לבחון את הקדמת המועד של הוועדה ליוני בעוד חודש?

יעל כהן-פארן: נראה לי שגם חודשיים לבדוק בקשות זה הרבה, אבל בסדר.

יעל כהן-פארן: כי אתה לוקח את זה לאוגוסט, ספטמבר זה חגים; 20 בספטמבר זה ראש השנה ועד 12 באוקטובר זה חגים.

יעל כהן-פארן: אנשים יקבלו את התשובות רק באוקטובר, ואולי יחתמו על הסכם בינואר.

יעל כהן-פארן: כל חודש פה לתעשייה שאנחנו רוצים שתתחיל לקדם את הדברים האלה הוא קריטי.

יעל כהן-פארן: החברות ייסגרו.

יעל כהן-פארן: זאת ישיבה רגל על רגל.

יעל כהן-פארן: למה קבענו אוגוסט?

יעל כהן-פארן: כי שם התאים לכולם כי אלה נוסעים לחו"ל, ואלה חוזרים מחו"ל.

יעל כהן-פארן: באמת.

<דוד אסף: אני מסכים לחלוטין.

<דוד אסף: צריך לזרז ולקדם את זה ככל הניתן.

<דוד אסף: אני אבחן במשרד אם אפשר להקדים את זה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אני חוזרת לנושא שבאחריות משרד האנרגיה – שימוש בדלקים קונבנציונליים והפחתת השימוש בפחם.

יעל כהן-פארן: בדיון הקודם דובר על כך שהצוות הבין-משרדי שעסק במשק האנרגיה, ובכלל הפחתת צריכת חשמל, עסק רק בהפחתת השימוש בפחם.

יעל כהן-פארן: אבל אני רוצה לבחון מה קורה עם החלטה של יחידות 4-1 – סגירת היחידות.

יעל כהן-פארן: בהקשר הזה יש התנהלות מאוד בעייתית כי הייתה כבר החלטה באוגוסט.

יעל כהן-פארן: לפי ההחלטה, עד סוף מרס הייתה אמורה להתקבל החלטת ממשלה שתסגור את העניינים.

יעל כהן-פארן: אנחנו כבר במאי, ואנחנו עדיין לא ראינו החלטת ממשלה, ואני גם לא ראיתי טיוטה של החלטת ממשלה.

יעל כהן-פארן: וגם אם יש טיוטה היא לא הובאה להצבעה.

יעל כהן-פארן: אנחנו פנינו בעניין דרך ועדת הכלכלה שאמורה לקיים דיון בנושא בעקבות הצעה לסדר שהצעתי עוד לפני הפגרה גם למנכ"ל משרד האנרגיה.

יעל כהן-פארן: טרם התקבלה תשובה.

יעל כהן-פארן: אני יודעת שהשר אלקין פנה בעניין לשר האנרגיה, וגם משם טרם התקבלה תשובה.

יעל כהן-פארן: אני יודעת שלא נמצאים כאן לא מנכ"ל המשרד ולא השר, אבל האם למשרד האנרגיה יש תשובה לגבי החלטת הממשלה על סגירת היחידות 4-1 ומדוע היא מתעכבת?

<יובל זהר: אני יכול להגיד שהנושא הזה עדיין נדון ונמצא אצל השר.

<יובל זהר: בקרוב תתקבל החלטה.

<יובל זהר: הפרמטרים העיקריים כבר הוגדרו – גם סגירת היחידות 4-1, גם הייתה במקביל החלטה לצמצום השימוש בפחם ב-15% ב-2016, מה שהוביל בפועל להפחתה ב-17%.

<יובל זהר: מ-2017 ההחלטה היא לצמצום הפחם ב-19% על בסיס business as usual.

<יובל זהר: בנוסף הוגדר שיהיו שני פרמטרים מרכזיים להחלטה שאמורה להתקבל: א', יתירות שצריכה להיות לשלושת מתקני הגז הנוספים: "כריש", "תנין" ו"לווייתן".

יעל כהן-פארן: שלושה?

יעל כהן-פארן: עד כמה שאני יודעת דובר על יתירות, ובעבר דובר על כך שלוויתן יחובר לחוף ותחנות 4-1 יוכלו להיות מושבתות.

יעל כהן-פארן: היום באים בדרישה של שלושה מתקנים מחוברים לחוף?

יעל כהן-פארן: זה לא היה בעבר, עד כמה שאני יודעת.

<יובל זהר: זה מה שאני יודע – שלושה מתקנים.

יעל כהן-פארן: האם זה יכול לעכב מאוד את הסיפור?

<יובל זהר: לא.

<יובל זהר: בינתיים הדברים מתקדמים לפי התכניות, כך שבעניין הזה הדברים לא שונים - -

יעל כהן-פארן: מה מתקדמים?

יעל כהן-פארן: "כריש" ו"תנין" יהיו מחוברים לחוף עד 2022?

<יובל זהר: לפי התכניות שידועות במשרד האנרגיה, התשובה היא חיובית.

<יובל זהר: בנוסף צריך לקבל את ההחלטה על הגנרציה החלופית לתחנות 4-1.

<יובל זהר: אלה הדברים שנמצאים עכשיו בדיון.

<יובל זהר: נכון, זה לא בלוח הזמנים שציינת, אבל זה נמצא על שולחנו של השר, ולאחר שהוא יגבש החלטה זה יוגש לאישור ממשלה.

<יובל זהר: תנוסח הצעת מחליטים לאישור ממשלה.

יעל כהן-פארן: אין לך עדיין לוח זמנים להצעה כזאת.

<יובל זהר: מדויקים, לא.

יעל כהן-פארן: רעות, את רוצה להוסיף?

<רעות רבי: אני רוצה להצטרף לציפייה, ולהרחיב שבמסמך ההבנות שנחתם לצד היתר הפליטה לתחנת הכוח "אורות רבין" כבר שם הוטמעה הדרישה של משרד האנרגיה לחיבור של שלושה מאגרים בלתי תלויים.

<רעות רבי: אז מה שאת אומרת זה שזה צריך להיות "לווייתן", "כריש", "תנין" וכמובן "תמר" זה אילוץ שכבר יש לנו מאותה עת.

<רעות רבי: זה לא אילוץ חדש.

<רעות רבי: לפי מה שאני יודעת - -

יעל כהן-פארן: אבל יש גם את - - - הוא לא נחשב שלישי לגיבוי?

<רעות רבי: לצערנו, הוא לא התקבל בעמדת משרד האנרגיה כאמצעי בלתי תלוי.

יעל כהן-פארן: הוא די בלתי תלוי.

יעל כהן-פארן: מאוד בעייתי.

<רעות רבי: החשש שלנו שההחלטה ההיסטורית הזאת והמשמעותית כל כך לכל ההיבטים של זיהום אוויר ושל פליטת גזי חממה לא תתממש או לא תצא לפועל בזמן או בטווח סביר, וזה הביא לכך שהכנסנו לתוך מסמך ההבנות את החובה להגיש הצעת החלטה שתכלול אבני דרך שיפרטו ונוכל לעקוב כולנו אחר יישום ההחלטה.

<רעות רבי: בינתיים אנחנו גם ממתינים להחלטת שר האנרגיה.

<רעות רבי: אנחנו מודעים לכך שיש סוגיות מורכבות בהחלטה – מי הקים את הגנרציה החלופית ואיפה היא תוקם, והאם באמת צריך את כל ההיקף שנגרע.

<רעות רבי: אולי אפשר לסגור מוקדם יותר.

יעל כהן-פארן: חייבים לציין את החלטת הממשלה שהתקבלה בעת הפגרה ממש לפני פסח על הקמה של הרבה מאוד תחנות כוח גנרציה וגז טבעי באזורים שונים בארץ בהיקף של כ-3,500 מגה-ואט.

יעל כהן-פארן: לפחות, עד כמה שאני רואה את הדברים צריך לחשוב אחרת.

יעל כהן-פארן: צריך להסתכל כמה שיותר במיקרו גנרציה, אפשר לייצר את אותם כמות מגה-ואטים במתקנים קטנים.

יעל כהן-פארן: דובר על זה גם בוועדה הזאת איך אפשר להגיע לשם.

יעל כהן-פארן: בעיני, אתם הולכים שוב על הכיוון הלא נכון.

יעל כהן-פארן: מערכת האנרגיה והפקת האנרגיה צריכה להשתנות מהיסוד, ויש פה הזדמנות.

יעל כהן-פארן: אני גם יכולה להגיד לכם שבכל מקום שבו רוצים להקים תחנות כוח תהיה ויש התנגדות כי מדובר בתחנות גדולות.

יעל כהן-פארן: אם הייתם מדברים על תחנות קטנות הרבה יותר ההתנגדות הזאת הייתה יורדת מהפרק.

יעל כהן-פארן: כל היזמים שניגשים היום לקיבוצים ולמושבים ומנסים לסגור איתם הסכמים על הקרקעות שלהם – מצד אחד זה פשוט שערורייה איך שזה מתבצע, פשוט גנבים בלילה.

יעל כהן-פארן: אין דרך אחרת לומר את זה.

יעל כהן-פארן: אני רק שמחה על כך שבקיבוצים ובמושבים מתעוררים ומבינים את זה.

יעל כהן-פארן: אבל באמת אני חושבת שמשרד האנרגיה חוטא לתפקידו לחשוב איך הוא מייצר משק אנרגיה הרבה יותר מבוזר ופחות ריכוזי ופחות פגיע והרבה יותר חסון שמבוסס על אנרגיות מתחדשות, ולא להקים 3,000 מגה-ואט בעשרה מתקנים או אפילו בשישה מתקנים של מפלצות כאלה.

יעל כהן-פארן: גם ראינו מקומות שרצו להקים בהם תחנות כוח כאלה באזורים מאוד רגישים לפי תמ"א 35 ולפי כל ועדות התכנון.

יעל כהן-פארן: אני בטוחה שיש כאן אנשים שירצו להתייחס לסוגיה הזאת, אבל אני רוצה לתת ליונתן אייקנבאום מ-"Green Peace" להתייחס לתחנות 4-1.

יעל כהן-פארן: תודה.

<יונתן אייקנבאום: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

<יונתן אייקנבאום: אכן, את צודקת, לצערי הרב, בניתוח שלך.

<יונתן אייקנבאום: כמי שהוביל מצד החברה האזרחית את המאבק הזה יחד איתך ועם תושבי חדרה ופרדס חנה, העיר שבה את גרה שבה אנשים סובלים מהפחם הזה, אנחנו חייבים להודות שהתנאים לא התמלאו בזמן.

<יונתן אייקנבאום: יש פה צורך בגנרציה חלופית.

<יונתן אייקנבאום: זאת דרישה של משרד האנרגיה, ויש פה דילמה לא פשוטה.

<יונתן אייקנבאום: אם חברת החשמל היא זאת שתקים את החלופה אז החברות הפרטיות יערערו על ההחלטה הזאת.

<יונתן אייקנבאום: אם הדבר הזה יינתן לחברות הפרטיות אז חברת החשמל היא זאת שתעכב את זה.

<יונתן אייקנבאום: לגבי הקמה של שלושה מאגרים – כנ"ל.

<יונתן אייקנבאום: "כריש" "תנין" זה מאגר מאוד רחוק, ואין שום הבטחה שהדבר הזה יקום בזמן.

<יונתן אייקנבאום: ההיפך הוא הנכון – ההשבתה היא זאת שמשמשת תמריץ לזירוז הפיתוח של מאגרי הגז.

<יונתן אייקנבאום: זה מאוד נחמד, אבל אי אפשר להפוך את הבריאות של תושבי מדינת ישראל – כי מדובר במפגה אזורי – לבת ערובה של פיתוח מאגרי הגז.

<יונתן אייקנבאום: לפני שנה יצא דוח של המשרד להגנת הסביבה בנושא, והוא קבע חד-משמעית שאנחנו לא חייבים את כל כושר הייצור החלופי.

<יונתן אייקנבאום: עשינו השלמות לדוח הזה, ובסופו של דבר הגענו למסקנה חד-משמעית: אפשר לסגור שתי יחידות פחמיות מתוך ארבע כבר ב-2019 על יסוד השבתת הסולקנים.

<יונתן אייקנבאום: היום מכיוון שמתקינים סולקנים בשתי יחידות בחדרה ובאשקלון אז כל פעם יש יחידות שמושבתות.

<יונתן אייקנבאום: ברגע שמסיימים להתקין את הסולקנים האלה צריך בצורה מאוד פשוטה להשבית שתי יחידות מתוך ארבע.

<יונתן אייקנבאום: לגבי כושר הייצור החלופי דבר אחד לא מופיע בתסריטים של משרד האנרגיה – החשמל שיידרש ב-2022, ב-2025 וב-2030.

<יונתן אייקנבאום: בנושא הזה משרד האנרגיה, לעניות דעתי, עושה טעות אחת משמעותית מאוד – הוא לא מפנים את השגת היעדים להפחתת פליטות.

<יונתן אייקנבאום: אם מפחיתים את השימוש בחשמל, כמו שמדינת ישראל מתחייבת לה, אם מכניסים אנרגיות מתחדשות – כמו שמדינת ישראל מתחייבת – אין צורך בכושר ייצור חלופי או בכל מקום בכושר ייצור חלופי הרבה יותר קטן.

<יונתן אייקנבאום: אז יש פה בעצם שאלה אחת:

<יונתן אייקנבאום: או שמשרד האנרגיה לוקח את היעדים ברצינות, ואז היעדים האלה הם חלק מהתסריט, וכשבודקים מה החלופה הנדרשת ב-2022, ב-2025, ב-2030 זה נלקח בחשבון.

<יונתן אייקנבאום: נלקח בחשבון שבמדינת ישראל לא יצרכו כל כך הרבה חשמל; או שלא לוקחים את זה ברצינות.

<יונתן אייקנבאום: אבל אי אפשר לשחק בזה בשני הכובעים, ובסופו של דבר להשתמש בהשבתה של 4-1 רק כעילה לפתח את מאגרי הגז.

<יונתן אייקנבאום: יש לנו פה מאגר בלתי נדלה שזה השמש, ועליו צריך להישען: שמש, אגירה שאובה ועוד פתרונות ביזוריים כמו שדיברת עליהם.

<יונתן אייקנבאום: כמובן, אנחנו והתושבים נמשיך להתעקש על זה ולהיאבק על זה.

<יונתן אייקנבאום: המאבק הזה יחריף אם בסופו של דבר לא תובא לאישור הממשלה אותה החלטה שיש בה חודש וחצי איחור.

<יונתן אייקנבאום: תודה.

יעל כהן-פארן: תודה, יונתן.

יעל כהן-פארן: דרור בוימל מהחברה להגנת הטבע, אתה רוצה להתייחס לנושא כושר הייצור החלופי?

יעל כהן-פארן: אם אפשר, בקצרה.

<דרור בוימל: לא תכננתי לדבר על זה.

<דרור בוימל: אני אשמח אם אני אוכל לדבר על הנושא של גגות סולריים, אבל אני לפחות אגיד מילה כי הגענו לזה.

<דרור בוימל: בשלוש השנים האחרונות ועדת המשנה של המועצה הארצית עובדת על הכנת תכנית מתאר לתחנות כוח פרטיות בגז טבעי.

<דרור בוימל: זה תהליך ארוך ומאוד מוצלח.

<דרור בוימל: התחילו עם 130 חלופות, וירדו ל-6 חלופות כשהגיעו לקו הסיום.

<דרור בוימל: אלה באמת החלופות הטובות ביותר מבחינה מרחבית.

<דרור בוימל: אם צריך גז טבעי אלה החלופות.

<דרור בוימל: ואז בא משרד האנרגיה שמנהל את התהליך הראשון, ועשה מהלך בלתי מתקבל על הדעת ופרוע שנתן או ירוק לעשר תחנות להתקדם בהליך פרטי ומזורז בוועדה לתשתיות לאומיות בלי בחינת חלופות.

<דרור בוימל: הוא כבר הצביע על מיקומים.

<דרור בוימל: זה מהלך בלתי מתקבל על הדעת.

יעל כהן-פארן: מקומם.

<דרור בוימל: מקומם.

<דרור בוימל: אני רק אתן דוגמה.

<דרור בוימל: בתהליך הראשון שהיה תהליך ארוך וטוב הגיעו לחלופה טובה שאני לא אנקוב בשמה כרגע, גם לדעתי וגם לדעת החברה להגנת הטבע; והממשלה הכריזה על אחד המתחמים האלה – בגלל שיזם הגיע לאותה חלופה במקרה או שלא במקרה.

<דרור בוימל: נקווה שבמקרה כי אם זה לא במקרה אז זה עוד יותר מטריד.

<דרור בוימל: הכריזו גם על האתר הזה.

<דרור בוימל: מה הבעיה עם התהליך הזה?

<דרור בוימל: אתר מוצלח יכול ליפול עכשיו רק בגלל המהלך הזה שמקומם עליו את כל הציבור במרחב הזה.

<דרור בוימל: לא מדובר על 3,000 מגה.

<דרור בוימל: התמ"א מסדרת לנו מתחמים בין 8,000 ל-10,000 מגה.

<דרור בוימל: זה התהליך המסודר.

<דרור בוימל: הממשלה הוסיפה עוד אתרים שיכולים לספק לנו עוד כמה אלפים, ובנוסף הוסיפה בהחלטה שהיא מורה למשרד האנרגיה להביא לו עוד אתרים שיכולים לספק – אל תתפסו אותי במספר כי זה לא מולי ולא תכננתי לדבר על זה, אבל לדעתי, למעלה מ-10,000 מגה נוספים.

<דרור בוימל: זאת אומרת בכל המתחמים יחד אנחנו מדברים על 20,000 מגה.

יעל כהן-פארן: יישאר פה איזשהו יישוב שלא מרוחק 2 קילומטר מתחנת כוח?

יעל כהן-פארן: לא נראה לי.

<דרור בוימל: הדבר הזה באמת נשגב מבינתי.

<דרור בוימל: אני לא מצליח להבין מה הוביל לזה.

יעל כהן-פארן: הכול מתוך ראייה של הפחתת גזי חממה לייצר עשרות אלפי מגה-ואטים בגז.

יעל כהן-פארן: גם זה לא מסתדר בדיוק.

יעל כהן-פארן: צריך לראות מה צריך באמת.

<דרור בוימל: מבחינתי שימוש בגז טבעי זה חלק מתהליך נכון, אבל גם את זה צריך לעשות במידה מסוימת.

יעל כהן-פארן: בדיוק.

יעל כהן-פארן: גם שם אם אתה מפחית את כל הפחם שיש היום במדינת ישראל, שזה בסך-הכול 5,000 מגה-ואט אז אם אתה מפחית 5,000 מגה-ואטים, תקים 5,000 מגה-ואט ולא 15,000 מגה-ואט.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: הנקודה הובהרה.

יעל כהן-פארן: לפני שאנחנו עוברים לחלק השני של הדיון אני רוצה לשאול על כמה נקודות נוספות שהיו ביעדים.

יעל כהן-פארן: כמו למשל, היה צריך עד סוף דצמבר 2016 לפרסם תכנית לצורך השגת יעדי ייצור מאנרגיה מתחדשת.

יעל כהן-פארן: עד כמה שאני מבינה הדבר טרם נעשה, עדיין אין תכנית.

יעל כהן-פארן: אני שואלת – משרד האנרגיה, רשות החשמל – אני שואלת, מדוע?

יעל כהן-פארן: האם יש לוח זמנים לדבר הזה?

יעל כהן-פארן: האם זה בדרך?

יעל כהן-פארן: חוני, זה בתחום אחריותך או בתחום אחריותו של יובל?

יעל כהן-פארן: או ביחד?

<יובל זהר: ביחד.

<יובל זהר: אנחנו מייצגים את אותו עניין ואותו יעד ממשלתי.

יעל כהן-פארן: אז מי ידבר?

<יובל זהר: התכנית בשלבי התגבשות, וברגע שתושלם הכנתה היא תושלם לפי הנוהל המקובל.

יעל כהן-פארן: ומה עם לוחות זמנים?

יעל כהן-פארן: זה היה אמור להיות עד סוף 2016.

<יובל זהר: נכון.

יעל כהן-פארן: ואיפה זה עומד?

<יובל זהר: זה עדיין בשלבי הכנה.

<יובל זהר: אני מניח שבמהלך 2017 זה יפורסם.

יעל כהן-פארן: עד סוף 2017?

<יובל זהר: אני מעריך שכן.

יעל כהן-פארן: זאת גם הערכה.

יעל כהן-פארן: אתה לא מוכן להתחייב על שום מועד.

<יובל זהר: אנחנו התחייבנו שזה יהיה עד סוף 2017 בדיווחים הרשמיים לאו"ם.

<יובל זהר: חוני, אתה רוצה להוסיף?

<חוני קבלו: גברתי היושבת-ראש, למעשה, יש תוספת של 1,000 מגה ואט שכבר הוכרזה על-ידי שר האנרגיה, והתחילה להיות מיושמת.

<חוני קבלו: יש הליך תחרותי ראשון, ויש הליך תחרותי נוסף שייצא תוך כמה חודשים, ותהליך תחרותי שלישי עד סוף השנה.

<חוני קבלו: כלומר למרות שהמסמך עצמו לא פורסם מסיבות שאני יכול להרחיב עליהן, אם היושבת-ראש תרצה - -

יעל כהן-פארן: מאוד מעניין אותי, אבל אנחנו רוצים להתקדם.

<חוני קבלו: מבחינה מעשית התוצאות של הצרכים הנדרשים לעמידה ביעד ל-2020 ול-2030 הן כבר ביישום.

יעל כהן-פארן: זה שאין תכנית זה לא אומר שלא מיישמים, זה מה שאתה אומר.

<חוני קבלו: זה שלא פורסם מסמך.

יעל כהן-פארן: אז לכם יש מסמך במגרה, ונגיד שאתם עובדים לפיו, אבל אנחנו עדיין לא מתקרבים ליעד של 2014, ואנחנו כבר באמצע 2017, ועוד אין לנו 5% אנרגיה מתחדשת.

יעל כהן-פארן: התחושה היא שזה טלאי על טלאי.

יעל כהן-פארן: מוציאים מכסות כדי להגיד, הנה, אנחנו עושים 1,000 מגה-ואט, תמחאו כפיים, כל הכבוד.

יעל כהן-פארן: אבל זה צריך להיות חלק מתכנית כוללת, והייתה תכנית כזאת שהוצעה ב-2010 שהייתה אמורה להיות מיושמת עד 2020.

יעל כהן-פארן: אנחנו לא רואים את ההתקדמות שלה, ואפשר להיכנס בטח לכל החסמים.

יעל כהן-פארן: גם לזה אתם אמורים להוציא עבודה של החסמים.

יעל כהן-פארן: אבל למה יש כזה עיכוב בלוחות הזמנים?

יעל כהן-פארן: אני באמת שואלת.

יעל כהן-פארן: זה לא חשוב?

יעל כהן-פארן: זה לא מעניין?

יעל כהן-פארן: אני שומעת את השר ואת המנכ"ל מצהירים מעל כל במה ששנת 2017 זאת שנת האנרגיה המתחדשת, אבל שום דבר.

<חוני קבלו: גברתי היושבת-ראש, אני כמובן, לא מתכוון לתת תירוצים לוועדה לאיחור בלוח הזמנים, אבל בכל זאת אני אציין כמה נקודות ברקע.

<חוני קבלו: בעולם האנרגיה המתחדשת אנחנו נמצאים במצב שהתנאים משתנים והנחות העבודה משתנות על בסיס דברים שקורים כל הזמן.

<חוני קבלו: לדוגמה, מה שמשפיע על היכולת להשיג את היעדים ב-2020 הוא כל מה שקורה עם קידום הפרויקטים של הרוח שיש להם הרבה התנגדויות חיצוניות מכל מיני גורמים.

<חוני קבלו: מכיוון שאנחנו לא רוצים לפרסם תכנית, ואחר כך שוב לעדכן את ההנחות שלה על בסיס דברים שקורים ממש ברגעים אלה אנחנו נדרשים לבחון אותם מחדש גם ל-2020 וגם ל-2030.

<חוני קבלו: אנחנו נפרסם בחודשים הקרובים את התכנית שתתייחס גם ל-2020 וגם ל-2030, ותיתן מענה לכל השאלות שנשאלו.

יעל כהן-פארן: היא כבר פורסמה להתייחסות הציבור או זה אפילו לא?

<חוני קבלו: לא.

יעל כהן-פארן: עדיין לא.

יעל כהן-פארן: זאת אומרת גם כשהיא תתפרסם זה מן הסתם יהיה כמו עם התכנית להתייעלות אנרגטית שזה יופנה להערות הציבור ושני סבבים, ואנחנו נראה אותה ב-2019.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול לגבי משרד האוצר.

יעל כהן-פארן: הבנתי שהגיע לכאן נציג מרשות המסים.

יעל כהן-פארן: בתוך תכנית המענקים להשקעה בהתייעלות אנרגטית אתם הייתם אמורים לעדכן מדיניות מיסוי לפחת מואץ למוצרים חוסכים באנרגיה, וההמלצות בעניין היו אמורות להגיע עד 30 בספטמבר 2016.

יעל כהן-פארן: אני מבינה שהייתה החלה של בחינת הנושא.

יעל כהן-פארן: אני אשמח לקבל עדכון מרשות המסים.

יעל כהן-פארן: מי נמצא כאן?

יעל כהן-פארן: גיא גולדמן?

יעל כהן-פארן: הוא יצא מהחדר?

יעל כהן-פארן: קיבלתי פתק שהגיע.

יעל כהן-פארן: כנראה, הוא העדיף לא לענות לשאלות.

יעל כהן-פארן: הטבת פחת מואץ של 20% לשלוש שנים למתקנים עסקיים בנושא טכנולוגיות פוטו-וולטאיות.

יעל כהן-פארן: יש עוד הרבה שאלות למשרד האוצר, אבל הם, כנראה, העדיפו לא להיות בדיון.

יעל כהן-פארן: הנושא השני שבעיני הוא מאוד חשוב – וכאן, ד"ר דוד אסף, אני לא יודעת אם יהיו לך תשובות אבל אני מבינה שבנוסף להשקעות יש תכנית מקבילה של סכום הרבה יותר גבוה של 500 מיליון שקלים לערבויות לפרויקטים של התייעלות אנרגטית.

יעל כהן-פארן: בדיון הקודם גם דובר על איטיות ועל עיכובים.

יעל כהן-פארן: היעד בהחלטת הממשלה היה 31 בדצמבר 2016.

יעל כהן-פארן: אני מבינה שהתכנית הוצגה לחשכ"ל הנכנס, הוא אישר התקדמות בוועדת מכרזים ייעודיים לנושא, וניתן כתב מינוי לוועדה בשבוע שעבר.

יעל כהן-פארן: האם אתה יכול לעדכן דברים נוספים, ומתי זה ייצא לדרך?

<עומרי גולדינג: אני נציג החשכ"ל.

יעל כהן-פארן: אז יש כאן נציג ממשרד האוצר.

<עומרי גולדינג: כן.

יעל כהן-פארן: אבל לא מרשות המסים.

יעל כהן-פארן: מה שמך, בבקשה?

<עומרי גולדינג: אני עומרי גולדינג.

<עומרי גולדינג: אני עובד במחלקת ערבויות מדינה באגף החשב הכללי.

יעל כהן-פארן: אז אם אתה יכול לעדכן בעניין הזה, ומדוע יש עיכובים.

יעל כהן-פארן: האם סיימנו את העיכובים?

יעל כהן-פארן: בוא לא נכה על חטא, בוא נתקדם קדימה.

<עומרי גולדינג: מה שאמרת מדויק לחלוטין.

<עומרי גולדינג: כתב מינוי יצא, וועדת מכרזים מתכנסת בתחילת יוני לכמה סבבי דיונים, ומכרז אמור לצאת כדי לאפשר 500 מיליון שקל בערבות מדינה.

יעל כהן-פארן: אבל מה הולך להיות התהליך ועד כמה הוא יהיה מהיר?

יעל כהן-פארן: זה הרבה כסף להרבה פרויקטים.

יעל כהן-פארן: זה חצי מיליארד שקל.

יעל כהן-פארן: זה יכול להניע את כל התהליכים שאנחנו מחכים להם כבר שנים.

<עומרי גולדינג: התהליך הוא דיונים על מיפוי החסמים ואוכלוסיית היעד.

<עומרי גולדינג: זאת אומרת למי האשראי הזה יינתן בפועל ובאיזו צורה, ומה המנגנון.

<עומרי גולדינג: יש כמה דברים שאנחנו צריכים להסדיר ולדון עליהם בוועדה.

<עומרי גולדינג: זה עניין של מספר חודשים, להערכתנו.

<עומרי גולדינג: יוצאים למכרז, והמכרז הזה אמור להסדיר, ובסופו האשראי הזה משוחרר והתכנית הזאת יוצאת לפועל.

יעל כהן-פארן: אז כתב המינוי ניתן לוועדה לפני שבוע, והמפגש הראשון שלה יהיה רק ביוני?

<עומרי גולדינג: כן, בתחילת יוני יהיה דיון ראשון.

<עומרי גולדינג: יתר הדיונים גם נקבעו בסמיכות.

יעל כהן-פארן: בלוח זמנים של כל שבוע דיון?

<עומרי גולדינג: כל כשבועיים דיון.

יעל כהן-פארן: כמה זמן, להערכתך, יימשכו הדיונים?

<עומרי גולדינג: כמה חודשים.

יעל כהן-פארן: "כמה" – חודשיים או שמונה חודשים?

<עומרי גולדינג: לא שמונה חודשים.

<עומרי גולדינג: קשה לי להתחייב על מספר חודשים.

<עומרי גולדינג: יותר מחודשיים אבל לא שמונה חודשים.

יעל כהן-פארן: כמו שאתה רואה את הדברים מה צפוי לעכב את זה כרגע?

<עומרי גולדינג: אנחנו לא רואים עיכובים.

יעל כהן-פארן: גם עד היום לא ראינו עיכובים, אבל בפועל היו.

<עומרי גולדינג: לפחות לא בוועדת מכרזים כי עשינו עבודת תשתית במהלך הדיונים שלנו כצוות מייעץ.

<עומרי גולדינג: זה היה צוות מייעץ שהוא בין-משרדי.

<עומרי גולדינג: כל משרד נתן את ה-input שלו, וגיבשנו תפיסת תשתית שלפיה אנחנו נעבוד בוועדת המכרזים.

<עומרי גולדינג: ועדת מכרזים אמורה לסגור את כל הקצוות האלה, ובעצם להוציא בסופו של דבר מכרז לפועל.

<עומרי גולדינג: לכן זאת תהיה ועדת מכרזים מאוד יעילה ומצומצמת.

יעל כהן-פארן: אז למה היאלא יכולה לעבוד שבוע, להיפגש כל יום, לסגור עניינים ולצאת לדרך ביולי?

<עומרי גולדינג: בגלל כל הגורמים שמעורבים.

<עומרי גולדינג: זה כמה משרדים שמעורבים בתהליך הזה.

<עומרי גולדינג: זה עניין של אילוצי לוח זמנים.

יעל כהן-פארן: הדיון הבא יהיה אחרי תחילת יוני.

יעל כהן-פארן: אני אשמח לקבל עדכון על התקדמות הדיונים בוועדה.

<עומרי גולדינג: אין בעיה.

יעל כהן-פארן: אני לא יודעת אם נמצא פה נציג ממשרד התחבורה, אבל בדיונים הקודמים היה.

יעל כהן-פארן: אני לא ראיתי בהחלטת הממשלה סעיף שהוא בתחום אחריותכם.

יעל כהן-פארן: כיצד אתם נרתמים?

יעל כהן-פארן: הרי פחות או יותר 25% מהפליטות בישראל הן בתחום התחבורה, וגם היעדים די משמעותיים להפחתות שם.

יעל כהן-פארן: אבל הדבר היחיד שאני רואה שעליו נתלית החלטת הממשלה וההפחתות שבה זה הרכבת הקלה בתל-אביב.

יעל כהן-פארן: איך אתם נרתמים למאמץ?

יעל כהן-פארן: אני חייבת להגיד שזה שווה דיון ממוקד רק בנושא תחבורה בהמשך, אבל אני אשמח לשמוע אותך, דרור.

יעל כהן-פארן: בבקשה.

<דרור גנון: אני מנהל אגף בכיר תחבורה ציבורית במשרד התחבורה.

<דרור גנון: אצלנו זה מחולק לשלושה טווחים.

<דרור גנון: רוב התחבורה הציבורית מופעל באמצעות אוטובוסים.

<דרור גנון: אז בנושא של אוטובוסים אנחנו נכנסנו באופן משמעותי לנושא של אנרגיות חלופיות.

יעל כהן-פארן: הנעה חלופית.

<דרור גנון: הנעה חלופית.

<דרור גנון: יש החלטת ממשלה שהובלנו יחד עם משרד האנרגיה של הכנסה של לפחות חצי מהצי של האוטובוסים שיופעל במסגרת מכרזי התחבורה הציבורית יהיה באמצעות הנעות חלופיות.

<דרור גנון: במכרז בית"ר עלית זה כבר ייושם בתחילת השנה הבאה, ומכרז גדול אחר באזור חולון ואזור השרון ייכנס בעוד שנה וחצי.

<דרור גנון: מדובר על מספר אוטובוסים לא קטן.

<דרור גנון: בינתיים אנחנו עושים ניסוי בכמה אנרגיות נוספות, הנעות נוספות – כבלים חשמליים וגז.

<דרור גנון: החסם היחיד בנושא הגז הוא שעדיין אין לנו תקינה לתחנות תדלוק ברמה של הובלת הגז עם כל המרכיבים.

<דרור גנון: במקביל הצלחנו באמצעות אגף תקציבים לקבל תקציב גדול לשדרוג אוטובוסים מזהמים מדגמי "יורו 2" ו"יורו 3", ולהחליף אותם באוטובוסים "יורו 6".

יעל כהן-פארן: בשנה אחת או בפריסה?

<דרור גנון: לא בשנה אחת, אבל בשנה הזאת ובשנה הבאה תהיה קפיצה ניכרת.

<דרור גנון: מדובר במאות רבות של אוטובוסים.

יעל כהן-פארן: זה גם נושא מאוד משמעותי מבחינת זיהום אוויר מקומי, כמובן, בעיר.

<דרור גנון: כן.

<דרור גנון: אנחנו גם עושים עבודה על התאמת גודל של אוטובוס לרמת שירות ולא להפעיל אוטובוסים גדולים במקומות שיש בהם ביקושים נמוכים וכן הלאה.

<דרור גנון: יש לנו תכנית "נתיבי תחבורה ציבורית" בגוש דן שאמורה גם לצמצם את הנסועה או לפחות להגדיל את הכדאיות ואת האטרקטיביות של התחבורה הציבורית במרכז.

יעל כהן-פארן: דרור, אני רוצה לשאול אותך וגם קצת למקד.

יעל כהן-פארן: יש פה שאלות של הפחתת פליטות.

יעל כהן-פארן: הדברים שתיארת הם מצוינים, מבורכים והלוואי שיקרו הרבה יותר מהר.

יעל כהן-פארן: אבל השאלה היא גם מקצועית: האם יש לכם העבודה והכלים המקצועיים לעשות הערכה איך מצמצמים פליטות של גזי חממה שהם באחריות משרד התחבורה?

יעל כהן-פארן: האם יש תחשיבים איך זה הולך לרדת מכל אחד מהסקטורים.

יעל כהן-פארן: הדברים שתיארת הם כלליים, אבל איך בסוף מודדים את זה שזה מפחית גזי חממה?

<דרור גנון: בסופו של יום אנחנו עובדים עם המשרד להגנת הסביבה, והם מגדירים את התקנים ואת המרכיבים האלה.

<דרור גנון: אנחנו מתאימים את עצמנו בפעילות שלנו לאותם תקנים.

<דרור גנון: אנחנו לא מודדים בעצמנו.

<דרור גנון: אנחנו לא עושים מדידות, אנחנו לא עוסקים בנושא הזה.

<דרור גנון: עידן נמצא כאן.

<דרור גנון: הוא יכול להשלים.

יעל כהן-פארן: בבקשה.

<עידן עבודי: אני מאגף הרכב.

<עידן עבודי: אנחנו עושים את כל החישובים.

<עידן עבודי: ההפחתה אצלנו מבוססת על ההטיה של נסיעות לתחבורה ציבורית, לא רק הרכבת הקלה בתל-אביב, אלא כל מערך התחבורה הציבורית הארצי שהולך להשתדרג, והרבה הטיה של נסיעות מהנסועה הפרטית לנסועה ציבורית.

<עידן עבודי: ההפחתות אצלנו מתבססות על מעבר.

<עידן עבודי: ממש השבוע ביקשנו לעשות עבודה מה יהיה.

<עידן עבודי: אנחנו יודעים מה תהיה ההטיה הארצית, ואנחנו ביקשנו לראות איך זה מבטא את צמצום גזי החממה.

יעל כהן-פארן: הכוונה ב"הטיה" לחלוקת הנסיעה בין רכב פרטי - -

<עידן עבודי: צמצום הנסועה הפרטית.

<עידן עבודי: מעבר של אנשים לתחבורה ציבורית בגלל שדרוג התחבורה הציבורית.

<עידן עבודי: וזה לא בתל-אביב, זה ארצי.

<עידן עבודי: כשבנו את התכנית לתחבורה הציבורית הארצית זה לא היה הפרמטר שנבחן, אבל אנחנו יודעים כמה תהיה ההטיה ולפי זה נדע כמה הצמצום.

יעל כהן-פארן: אז היום אתם עובדים על הערכה על בסיס מידע שכבר יש אצלכם ותכניות שיש אצלכם, ואיזו הטיה תהיה בעוד כמה שנים, ב-2030?

<עידן עבודי: אנחנו יודעים את ההטיה - -

יעל כהן-פארן: אתם מקווים שאתם יודעים את ההטיה.

<עידן עבודי: כשמתכננים תחבורה ציבורית - -

יעל כהן-פארן: בסדר.

יעל כהן-פארן: אתה בונה על זה שתהיה הטיה, ובסוף באים אנשים וקונים עוד 150 אלף מכוניות בשנת 2016.

יעל כהן-פארן: זה העלה את הצמיחה בחצי אחוז.

יעל כהן-פארן: אבל בסופו של דבר אתה לא יודע בסוף מה יקרה.

יעל כהן-פארן: אתה מתכנן תכניות, ואתה אומר שרק עכשיו אתה בוחן את התכניות שיש לך לאור הסתכלות של גזי חממה.

יעל כהן-פארן: אבל השאלה שלי כדי לקחת עוד צעד קדימה – לתכנן את התכניות לאור הדבר הזה.

<עידן עבודי: חלק אחד של העבודה זה לכמת מה ההשלכות של גזי החממה ובכלל זיהום של המהלכים, והחלק השני זה לגרום לאנשים לעודד באמצעים דיגיטליים.

<עידן עבודי: אנחנו בעולם חדש מאז שתוכננו התכניות האלה, ונפתחו אמצעים חדשים שאנחנו צריכים לבחון אותם ולהיעזר בהם להטיה ואולי אפילו ליצור הטיה יור גדולה ממה שחשבנו בהתחלה כי הכול נעשה יותר חכם.

<עידן עבודי: יותר נגישות, שירות גבוה יותר.

<עידן עבודי: אפשר להיעזר באמצעים דיגיטליים, וזה יהיה חלק מהעבודה הזאת.

יעל כהן-פארן: מה הצפי של לוחות הזמנים של העבודה הזאת?

<עידן עבודי: אנחנו רוצים להכניס את זה כבר.

<עידן עבודי: יש החלטת ממשלה אחרונה, וזה צריך להיות מוגש בחודשיים הקרובים.

יעל כהן-פארן: לא הבנתי – החלטת הממשלה צריכה להיות בחודשים הקרובים?

<עידן עבודי: לא.

<עידן עבודי: לפי החלטת ממשלה, אנחנו צריכים להציג את זה.

<עידן עבודי: אני מקווה שזאת תהיה דחייה של שבועות ספורים, אם בכלל, להצגת האמצעים שלנו.

יעל כהן-פארן: הבנתי.

יעל כהן-פארן: גם על זה נשמח לקבל עדכון כשתהיה לכם העבודה ביד והמסקנות שלה.

<רעות רבי: חברת הכנסת פארן, אפשר להוסיף לכימות?

יעל כהן-פארן: כן.

<רעות רבי: זה רלוונטי לכל הפעולות שנעשות.

<רעות רבי: כצעד משלים או כדי לאמוד נכון את ההשפעה של כל הפעולות שנעשות מוקם מערך MRV.

<רעות רבי: אנחנו בעצם גם מחויבים להקים אותו כדי להימדד באותם פרמטרים וקריטריונים כמו שאר המדינות בעולם.

<רעות רבי: אנחנו כרגע בהקמה שלו, ומייצרים את המתודולוגיות לכימות ולאימות של ההפחתות.

יעל כהן-פארן: זה כולל את תחום התחבורה?

<רעות רבי: זה כולל את כל התחומים.

יעל כהן-פארן: מתי הוא יהיה מוכן?

<רעות רבי: גם גיל מטפל בזה, אבל עד כמה שאני יודעת, עד סוף שנת 2017 נסיים עם כל המתודולוגיות.

<רעות רבי: במהלך 2018 הוא כבר אמור להיות מוכן; עומד ויכול כבר לפלוט החוצה כימותים.

יעל כהן-פארן: לפלוט החוצה, רק לא פליטות.

יעל כהן-פארן: יש עוד סעיפים, אבל אני לא אגע בכולם.

יעל כהן-פארן: אז נושא אחרון – שאלה למשרד הכלכלה.

יעל כהן-פארן: לפי החלטת הממשלה, אתם הייתם אמורים להביא המלצות לתכנית לתמיכה ולקידום טכנולוגיות ישראליות בתחום התייעלות אנרגטית, אנרגיה מתחדשת, רשת חממה, אגירת אנרגיה ובכלל הפחתת פליטות גזי חממה.

יעל כהן-פארן: האם משהו נעשה בתחום הזה?

יעל כהן-פארן: האם יש איזושהי כוונה?

יעל כהן-פארן: אנחנו פה בוועדת המדע והטכנולוגיה עוסקים רבות בנושא של קידום טכנולוגיה.

יעל כהן-פארן: זה גם הבסיס לכך שהוועדה הנכבדת הזאת נמצאת בוועדה הזאת.

יעל כהן-פארן: למשל לפני שבוע היה כאן מפגש עם ועדת המדע של הבונדסטג הגרמני, והם שאלו על הנושאים האלה.

יעל כהן-פארן: זה כל כך חשוב להם.

יעל כהן-פארן: אני העליתי הצעה לשיתוף פעולה ממשי בין הפרלמנטים לקידום, לשים משאבים.

יעל כהן-פארן: לא שאני ממשלה ויכולה להביא משהו, אבל האם בממשלה בכלל בוחנים את הדברים האלה?

יעל כהן-פארן: הרי אנחנו יודעים את המצב של חברות הטכנולוגיה, אנחנו מכירים את עמק המוות שבו כל הסטרטאפים מתים ונשארים בעמק הזה.

יעל כהן-פארן: איפה אנחנו נמצאים?

יעל כהן-פארן: האם יש תכניות לכך ומוקצים משאבים?

<דוד אסף: אנחנו אחראים לסעיף הזה.

<דוד אסף: יש לנו יחידה במשרד שנקראת "יוטק" שמקדמת את הנושאים הללו.

<דוד אסף: מספר המלצות שיצאו מהעבודה הזאת: קודם כול כלי הערבויות שצוין קודם – חלק מהסכום של הערבויות מוקצה לטכנולוגיות חדשניות - -

יעל כהן-פארן: כערבויות לחברות טכנולוגיה או כמענקים?

<דוד אסף: לא מענקים.

<דוד אסף: זה ערבויות.

<דוד אסף: למענקים יש המסלול של מענקים שהוא גם רלוונטי.

<דוד אסף: במסלול המענקים יש תעדוף לטכנולוגיות חדשניות.

<דוד אסף: יש שם גם סעיף שמכפיל את שיעור התמיכה.

<דוד אסף: אם מדובר בטכנולוגיה ישראלית חדשנית זה כבר משהו שקיים ופועל.

<דוד אסף: כמובן, זה מעבר למערך הכולל של הסיוע שאנחנו נותנים לכל עולמות התוכן הללו של הקלינטק, אם זה במסגרת מהלכי הנספחים שלנו.

יעל כהן-פארן: אם אני לא טועה בהחלטת ממשלה ב-2008 לקידום טכנולוגיות של אנרגיה מתחדשת לחמש שנים היה כסף ייעודי במדען הראשי לתכנית "מגנט", אם אני לא טועה בשם, והוא יועד לטכנולוגיות האלה.

יעל כהן-פארן: "מגנט" יש בערך שלושה בשנה בסכומים כאלה של עשרות מיליונים.

<דוד אסף: את מתכוונת לתכנית הקודמת של הפחתת פליטות?

יעל כהן-פארן: לא, זה עוד אפילו היה לפני הפחתת פליטות.

יעל כהן-פארן: זאת הייתה החלטת ממשלה מ-2008.

יעל כהן-פארן: יועד מנגנון שלם, נוצר קונסורציום סביב הנושא של אנרגיה חכמה מתוך כוונה לקדם ולשים עשרות מיליונים מהמדען הראשי.

יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים שיש שם משאבים - -

<דוד אסף: למדען הראשי אצלנו יש דווקא הרבה תכניות שעוסקות בתחום האנרגיה.

יעל כהן-פארן: אבל השאלה היא אם זה בתחומים האלה.

יעל כהן-פארן: אני לא יודעת.

יעל כהן-פארן: תכנית מגנט כזאת אין כל כך הרבה.

<דוד אסף: באופן ייעודי יש בתחומי האנרגיה מספר תכניות אצלנו ברשות החדשנות החדשה.

<דוד אסף: אני לא יכול עכשיו לפרט כי אני לא מכיר את כל התכניות שם.

<דוד אסף: אבל ספציפית סביב עולמות התוכן הללו של שינויי האקלים בנוסף לכל הרעיון של קידום ושיווק שאנחנו פועלים סביבו ללא הרף אנחנו עכשיו נכנסים לבחינה מעמיקה ומתקדמת בשיתוף המשרד להגנת הסביבה על כל עולמות התוכן של מימון אקלים.

<דוד אסף: שם אנחנו רואים באמנת האקלים שהתפתחה צוהר לאפשרויות רבות מבחינת כספים בין-לאומיים רבים שמתגלגלים בעולם בקרנות הגדולות של Green climate fund שיש בהם כבר למעלה מ-60 מיליארד יורו או קרנות אחרות שאנחנו רוצים להשתלב בהן.

<דוד אסף: כבר התחלנו את העבודה סביב הדבר הזה.

<דוד אסף: יש לנו מספר המלצות.

<דוד אסף: יש הרבה מאוד קרנות.

<דוד אסף: צריך לבחור בקפידה מה מתאים יותר לישראל ומה פחות, ואיפה האימפקט שלנו יכול להיות יותר טוב.

<דוד אסף: אם ניתן סכום כסף – מה נוכל לקבל בתמורה.

<דוד אסף: עכשיו אנחנו מגבשים את המסקנות ואת ההמלצות איך לעשות את זה גם בעזרת הנספחים שלנו שאנחנו שולחים למטה של GCF בקוריאה.

<דוד אסף: בנוסף לזה אנחנו גם הכנסנו בכלי הסיוע של סחר החוץ אצלנו תנאים מקלים לחברות בתחום הקלינטק שרוצות לקבל מענקים לביצוע הוכחות, היתכנות והגשה למכרזים בחו"ל.

<דוד אסף: חתכנו להם את סכום שווי הפרויקטים ממיליון שקל לחצי מיליון שקל כדי שיוכלו לקבל את המימון הזה.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: מנהלת הוועדה עדכנה אותי שבעוד שבוע נקבעה לסדר היום של מליאת ועדת המדע והטכנולוגיה ישיבה בנושא תחבורה חכמה בהמשך לדברים שאמרו כאן אנשי משרד התחבורה ובכלל מדיניות לאומית בנושא תחבורה חכמה.

יעל כהן-פארן: אני אשתדל להגיע לוועדה ביום שלישי הבא.

יעל כהן-פארן: אין ספק שהדברים קשורים.

יעל כהן-פארן: מישהו רוצה להוסיף לנושא הזה?

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לעבור לנושא החינוך וההסברה ומודעות הציבור למשבר האקלים.

<דרור בוימל: אפשר כמה מילים בעניין גגות סולריים?

יעל כהן-פארן: זה יהיה חלק מהנושא הבא.

<דרור בוימל: אבל זה לא בנושא חינוך.

<דרור בוימל: לדעתי, זה קשור לנושא הראשון, לא השני.

יעל כהן-פארן: במושב הקודם היה דיון שלם בוועדה על גגות סולריים, ואני מרגישה שבעניין פנייה לרגולטורים חפרנו מכל הכיוונים.

יעל כהן-פארן: אני אתן לך לדבר כשנגיע לנושא הזה בהמשך.

יעל כהן-פארן: צביקה קליר, בבקשה.

<צביקה קליר: אני מנכ"ל של חברה בשם "טיגי".

<צביקה קליר: אנחנו מפתחים טכנולוגיה באנרגיה מתחדשת כאן בישראל.

<צביקה קליר: אני מדבר בשם עצמי, אבל אני מדבר עם הרבה אנשי חברות פיתוח הטכנולוגיה הישראליות, ולדעתי, אני מייצג אותם בעניין הזה.

<צביקה קליר: הנושאים שקשורים לתמיכה בחברות שצועדות בעמק המוות, שלדעתי, זה מה ששאלת, חורגים מהנושאים שרשות החדשנות תומכת בהם.

<צביקה קליר: בהקשר הזה אנחנו ציפינו בכיליון עיניים לתכנית להפחתת פליטות שדיברנו עליה קודם.

<צביקה קליר: אני גם השתתפתי בהרבה דיונים בכמה משרדי ממשלה בהכנה של הדבר הזה.

<צביקה קליר: כשקראנו את התכנית התברר שהתכנית מוגבלת לפרויקטים של 800 אלף שקל ומעלה, ומוצעים לחברות שהמחזור שלהן קטן מ-400 מיליון שקל.

<צביקה קליר: לחברות שמפתחות טכנולוגיה אלה פרויקטים גדולים מדי עבור חברות קטנות מדי.

<צביקה קליר: חברה קטנה לא יכולה לקחת פרויקט מאוד גדול ממשהו שהוא טכנולוגיה ישראלית חדשנית.

<צביקה קליר: הדבר הזה שונה מהתקנה של צ'ילר שיש כבר מיליון ממנו ומיוצר בסין.

<צביקה קליר: כשמציעים טכנולוגיה חדשנית, וזאת ההתקנה הראשונה, השנייה או השלישית שלה, אי אפשר להציע פרויקטים שהם גדולים מ-800 אלף שקל.

<צביקה קליר: בהקשר הזה אני רוצה לפנות לכל משרדי הממשלה.

יעל כהן-פארן: למשרד הכלכלה, בעיקר.

<צביקה קליר: אבל כולם פועלים.

יעל כהן-פארן: ברור.

<צביקה קליר: אני מסכים.

<צביקה קליר: אני פשוט לא יודע מי יושב ובאיזה דיון, ואני רוצה להעלות את הדבר הזה למודעות.

<צביקה קליר: חברות ישראליות שמציגות פרויקטים בטכנולוגיה ישראלית חדשנית, למיטב ידיעתי, אף אחת מהן כמעט לא הצליחה להגיש פרויקט.

יעל כהן-פארן: למה?

<צביקה קליר: מכיוון שהפרויקטים שלנו הם או של 400-300 אלף שקל, ואז הם קטנים מדי או שהם מוצעים ל"אינטל" או ל"שטראוס", ואז החברות גדולות מדי ולא יכולות לקבל.

<צביקה קליר: זה בעצם אנחנו, לא החברות צריכות את התמיכה.

<צביקה קליר: אנחנו צריכים את התמיכה כי אנחנו עדיין מייצרים מעט מזה, ועוד אין לנו המוניטין כדי שההשקעה החוזרת תהיה מספיק טובה.

<צביקה קליר: כדי שמישהו יבחר לעשות את זה הקריטריונים לפחות עבור חברות שמציעות טכנולוגיה ישראלית חדשנית צריכים להיות כאלה שאנחנו יכולים להציע פרויקטים.

<צביקה קליר: בקריטריונים לחיסכון בפליטות אנחנו עומדים מעולה, אבל לא יבחרו מאתנו פרויקט של 800 אלף שקל בחברה קטנה.

<צביקה קליר: זה עדיין לא בשלב הזה.

<צביקה קליר: לכן, לדעתי, לפחות עבור טכנולוגיה ישראלית חדשנית צריך להגמיש את הקריטריונים.

<צביקה קליר: זה חשוב מאוד במיוחד בהקשר של חציית עמק המוות.

<צביקה קליר: יש פה לכולם עניין.

<צביקה קליר: זה עניין אדמיניסטרטיבי שפשוט התפספס.

<צביקה קליר: אגב, אני חושב שחברות גדולות כמו "אינטל" ו"שטראוס" הן היצרניות הכי גדולות של גזי חממה, והיה עניין לכולנו דווקא לדחוף טכנולוגיה לשם, אפילו לא רק אם היא ישראלית חדשנית כדי להפחית את הפליטות.

יעל כהן-פארן: המחשבה היא שהם יכולים לעשות את זה לבד, כנראה.

יעל כהן-פארן: הערת נקודה מאוד ספציפית.

יעל כהן-פארן: אני אשמח אם תכתוב לי את זה בקצרה.

יעל כהן-פארן: אנחנו נעביר בשם הוועדה פנייה רשמית למשרד הכלכלה, לרשות לחדשנות.

יעל כהן-פארן: הערת משהו מאוד חשוב.

יעל כהן-פארן: הרשות לחדשנות צריכה לחפור ולבדוק איך לקדם את הטכנולוגיה הישראלית החדשנית.

יעל כהן-פארן: יכול להיות שלא היו מודעים לכשלים שהעלית.

יעל כהן-פארן: אנחנו נבדוק מדוע התעלמו מהם.

<צבי קליר: ניתן לשפר.

יעל כהן-פארן: ניתן תמיד לשפר.

יעל כהן-פארן: אנחנו קצת נאריך את הדיון.

יעל כהן-פארן: לא נסיים אותו ב-11:00, אלא ניקח עוד כרבע שעה.

יעל כהן-פארן: אני מקווה שלא תהיה בעיה עם זמן המליאה.

יעל כהן-פארן: נושא החינוך והציבור.

יעל כהן-פארן: איפה הציבור גם בהחלטת הממשלה?

יעל כהן-פארן: לצערי, החלת הממשלה לא הכניסה בכלל הסתכלות על הציבור, ואני תוהה מדוע.

יעל כהן-פארן: אבל יותר מכך – בעצם ההשתתפות של הציבור נוגעת לשני היבטים: מצד אחד להיבט של קבלה או מוכנות לקבל רגולציה ממשלתית.

יעל כהן-פארן: אם יבואו ויטילו מס פחמן, וזה יעלה במעט את מחיר החשמל, אז כדי שזה יעבור בצורה שהציבור יקבל אותו חייבת להיות מודעות לנושא, מדוע בכלל מגיע המס הזה.

יעל כהן-פארן: הרי הציבור היום לא מוכן לקבל מסים מיותרים.

יעל כהן-פארן: אבל אם תהיה מודעות ציבורית ולכל נושא גזי החממה, משבר האקלים וההתמודדות שלנו – זה מצד אחד, הקבלה של רגולציה והחלטות ממשלה.

יעל כהן-פארן: מצד שני זה, כמובן, נוגע לעשייה פרטנית.

יעל כהן-פארן: הרי כולנו יודעים שבסופו של דבר כל אחד מאתנו אוכל, נושם, נוסע ברכב או בתחבורה ציבורית, ומשפיע בכל רגע מחייב על מאזן פליטות גזי החממה האישי, הלאומי והעולמי.

יעל כהן-פארן: יש פה הרבה מאוד עשייה של ממש להביא להפחתת פליטות גזי חממה וצמצום הזיהום על-ידי העשייה האישית.

יעל כהן-פארן: זה נושא שלם בפני עצמו שבעיני הכי לא מקבל התייחסות בהחלטות ממשלה.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להעלות את הנושא גם מול הגורמים הממשלתיים וכמובן מהארגונים הלא ממשלתיים.

יעל כהן-פארן: לדוגמה, דרור העלה קודם את נושא הגגות הסולריים שנדון כאן בוועדה ובוועדות נוספות.

יעל כהן-פארן: העברנו הצעת חוק שאני הובלתי לסגירת המיסוי על גגות סולריים.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר עכשיו צריך שאנשים ירימו את זה.

יעל כהן-פארן: אנשים צריכים לקום ולעשות מעשה, ולשים גג סולרי.

יעל כהן-פארן: לכן הם צריכים לדעת למה זה חשוב ושנית שיש בכלל את הפטור הזה ממס ויש האפשרות ושזה זול.

יעל כהן-פארן: לדעתי, 99% מהציבור בישראל לא ממש מודע לזה.

יעל כהן-פארן: אני אשמח לפתוח את הדיון דווקא עם נציגי הציבור.

יעל כהן-פארן: לממשלה היה עד עכשיו הרבה זמן דיבור.

יעל כהן-פארן: נאור ירושלמי, אתה רוצה לומר כמה דברים?

<נאור ירושלמי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

<נאור ירושלמי: אני יועץ בנושא מדיניות אקלים.

<נאור ירושלמי: אני אחזור על מה שאמרת – ההתעלמות מהצד של הציבור בקידום מדיניות אקלים קיימת לא מהיום ולא מהחלטת הממשלה האחרונה.

<נאור ירושלמי: היא קיימת עוד מהחלטת הממשלה ב-2009 ומהתוכנית הלאומית הראשונה שהייתה אחרי ועידת קופנהגן.

<נאור ירושלמי: זה פשוט חבל כי אנחנו מאבדים משאב מאוד חשוב ויכול לעזור גם לתהליך קבלת ההחלטות וודאי ליישום ולהטמעה שלו בפועל שהוא המעורבות והנכונות של הציבור.

<נאור ירושלמי: זה לא התחיל היום, זה כבר מזמן.

<נאור ירושלמי: אף פעם לא מאוחר לשנות את זה.

<נאור ירושלמי: יש דרכים רבות לשנות את זה.

<נאור ירושלמי: אחת הדרכים היא פשוט להגביר את המועד באון מעשי - -

יעל כהן-פארן: כשהיית מנכ"ל חיים וסביבה שנים רבות היה איזשהו קמפיין ממשלתי יחד עם ארגוני הסביבה במימון לא מבוטל.

יעל כהן-פארן: היום אתה רואה את זה קורה?

<נאור ירושלמי: היה קמפיין במימון חלקי של הממשלה.

<נאור ירושלמי: זה היה מאוד חשוב גם סביב ועידת קופנה

<נאור ירושלמי: גן וגם כשלוש שנים אחריה.

<נאור ירושלמי: זה מימון צנוע, אבל בכל זאת היה קיים.

<נאור ירושלמי: היום זה פחות קורה.

<נאור ירושלמי: שני הצדדים עובדים בנפרד.

<נאור ירושלמי: ארגוני הסביבה עובדים, כמובן, על המודעות.

<נאור ירושלמי: הממשלה עוברת פחות וצריך שוב לחבר את הדברים.

<נאור ירושלמי: אנחנו ניסינו לעשות את זה יחד עם בית ספר "פורטר" באוניברסיטת תל-אביב.

<נאור ירושלמי: לקראת ועידת מרקש, ועידת האקלים האחרונה שהייתה, קיימנו כנס אקלים ישראלי שמי שארגנה אותו היא עמותת - - - "קולנוע" שתכף המנכ"ל שלה ידבר גם פה.

<נאור ירושלמי: זאת ועידה שבא אליה השר להגנת הסביבה ערב נסיעתו למרקש, והיו שם מאות משתתפים: האקדמיה, החברה האזרחית והממשלה יחד עם תקשורת.

<נאור ירושלמי: הרעיון הוא להגביר מודעות לתוך זה יכולים להיכנס כל האלמנטים האחרים.

<נאור ירושלמי: אבל הדבר שצריך לעשות הוא קמפיין ציבורי ממשלתי מסודר שיגיד, יש לנו מדיניות חדשה, החלטנו שצריך להפחית פליטות גזי חממה.

<נאור ירושלמי: אנחנו נוקטים שורה של צעדים – בואו תצטרפו לעשות גגות סולריים, שימוש בתחבורה ציבורית, נכונות לקליטת בנייה ירוקה גם אם זה עולה כמה גרושים יותר.

<נאור ירושלמי: הציבור הוא בסופו של דבר הגורם שיכריע אם הדברים האלה ייצאו לפועל או לא.

<נאור ירושלמי: לכן צריך לערב אותו.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לויקטור וייס, מנכ"ל מרכז "השל".

יעל כהן-פארן: הוא יוצא תכף לפגישה עם השר אלקין, ואני מקווה שתדבר אתו כמובן גם על הנושאים האלה.

<ויקטור וייס: לגמרי.

<ויקטור וייס: אני חושב שזאת בדיוק ההזדמנות.

<ויקטור וייס: אנחנו עוברים בין משרדי הממשלה: משרד החינוך, המשרד להגנת הסביבה וכמעט כל המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים לנושא הזה; אנחנו מנסים לראות איך אנחנו מקדמים את הנושא של החינוך למודעות ולנושאים של שינויי אקלים והשפעות והשלכות משמעותיות על החברה הישראלית.

<ויקטור וייס: לא בכדי אנחנו לא רואים את זה כסוגיה שהיא בשיח החברתי בחברה הישראלית כי אין אף גורם שלוקח את האחריות, ממסגר את הנושא ושם לזה משאבים.

<ויקטור וייס: כי בלי משאבים לא יקרה כלום.

<ויקטור וייס: עם כל המאמץ והאנרגיות שאנחנו, הארגונים במגזר השלישי, נשקיע בזה זה עדיין טיפה בים יחסית לצורך האמתי שקיים שם.

<ויקטור וייס: בלי תמיכה של משרדי הממשלה ובלי מסגור של הנושא הזה כ-issue שצריך לעסוק בו בצורה מסודרת במערכת החינוך ובמסגרות אחרות.

<ויקטור וייס: הנושא הזה לא הצליח להתקדם, ואנחנו נישאר עדיין בדיונים בתוך משרדי הממשלה כשהציבור לא נמצא בשיח הזה, הוא לא מכיר ולא עוסק בזה, ולכן גם לא מופעל לחץ על משרדי הממשלה ואין דרישה לצורך לקדם את העיסוק בנושאים האלה.

<ויקטור וייס: אז אני רוצה לנצל את ההזדמנות ואת הבמה למפגש החשוב הזה.

<ויקטור וייס: זה אחד הנושאים החשובים שאני הולך לדבר עכשיו עם השר אלקין – העצמת אנשים, של חינוך.

<ויקטור וייס: אני רוצה לנצל את הבמה ולקרוא גם למשרד החינוך וגם למשרדים אחרים במסגרת תכניות העבודה להקצות משאבים לקידום הנושא הזה בקרב המגזרים השונים ולא רק בקרב מערכת החינוך.

<ויקטור וייס: יש גם מגזרים שונים.

<ויקטור וייס: זה רשויות מקומיות וזה תעשייה.

<ויקטור וייס: יש הרבה מאוד מגזרים אחרים שצריכים להיות חלק מהסיפור.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: צור משעל, עמותת "אקולנוע" שעוסקת הרבה מאוד בנושאים האלה.

יעל כהן-פארן: בבקשה.

<צור משעל: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, אני מאוד שמח להיות כאן ולראות את הפעילות של הוועדה שמרכזת את כל הגורמים שנוגעים בזה.

<צור משעל: אני מנהל את עמותת "אקולנוע", ואנחנו קיימנו את ועידת האקלים הישראלית לפני ועידת מרקש, ואנחנו הולכים לעשות פעילות דומה גם בנובמבר-דצמבר 2017.

<צור משעל: אנחנו שומעים פה את הניסיונות האמתיים והכנים של כולנו לקדם את הנושא.

<צור משעל: אנחנו נמצאים פה באיזשהו צומת של קבלת החלטות.

<צור משעל: בכל העולם בכל הפרלמנטים ובהרבה מקומות של קבלת החלטות כרגע בעולם מתקיימים דיונים כאלה, ולכל אחד לוקח חודש וחודשיים, ויש הדחיות שאנחנו שומעים כאן.

<צור משעל: מה שקורה בישראל – ואולי בעוד מקומות – זה שלא קיבלנו החלטה שהולכים על נושא של הפחתת גזי חממה, אנרגיה מתחדשת והתייעלות אנרגטית.

<צור משעל: כל מה שנובע מוועידת פריס עדיין לא הפך למשהו שאנחנו מאמינים בו באמת.

<צור משעל: גם הציבור מרגיש את זה.

<צור משעל: זאת הסיבה שאנחנו גם לא פונים לציבור ולא עושים יותר פעילויות ציבוריות.

<צור משעל: דבר ראשון אנחנו צריכים להרגיש שמה שאנחנו עושים כאן זה לא רק לכתוב דוח על תחבורה ציבורית מול רכבים פרטיים.

<צור משעל: אנחנו עובדים את העתיד שלנו, להציל את העולם ולדאוג לכך שהילדים שלנו יוכלו לחיות בעולם וייהנו כמו שאנחנו נהנים ממנו.

<צור משעל: אם נעביר את התחושה שלנו, ונרגיש שאנחנו האנשים הכי חשובים שהיו בהיסטוריה כי לא תהיה הזדמנות כזאת – כי זה קורה במשמרת שלנו – אם נרגיש את זה בעצמנו נעשה את הדוחות האלה ונדע שאנחנו עובדים עכשיו על הדבר הכי חשוב שאנחנו יכולים לעשות.

<צור משעל: זה לא עוד עבודה שנתנו לי במשרד התחבורה, זאת העבודה הכי חשובה שאני אקבל.

<צור משעל: זה מה שאנחנו צריכים לעשות עכשיו, וגם נעביר את זה לציבור; שהציבור ירגיש שכשהוא עולה על אוטובוס וכשהוא אוטם את החלון שלו הוא מציל את הילדים שלו, כי זה המצב.

<צור משעל: אי אפשר לראות את זה בשום צורה אחרת.

<צור משעל: המדע וועידת האקלים – אנחנו דיברנו על זה מאוד ברור, וכולנו יודעים את זה.

<צור משעל: בסוף אני אראה סרטון שמראה דוגמה מהעולם.

<צור משעל: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: דברים חשובים.

יעל כהן-פארן: נמצאים כאן נציגים מרשויות מקומיות שרצו להציג את הפעילות ברשויות שלהם שבהן יש אולי נקודת אור.

יעל כהן-פארן: גם ניתן למשרד החינוך והגנת הסביבה והאנרגיה להציג את הדברים שהם עושים.

יעל כהן-פארן: אני מרגיעה – יש כמה רשויות שלקחו את הנושא כנושא חשוב בעשייה המוניציפלית.

יעל כהן-פארן: עיריית כפר-סבא, בבקשה.

<אלה דנון: אני מנהלת מחלקת קיימות.

<אלה דנון: נמצא אתי תומר רפאל מהחברה הכלכלית לפיתוח כפר-סבא.

<אלה דנון: אנחנו פועלים מעל עשור בהטמעה של כל מיני טכנולוגיות בנושא התייעלות אנרגטית, גגות סולריים.

<אלה דנון: חלק מהפרויקטים הם בליווי משרדי ממשלה כמו משרד התשתיות.

<אלה דנון: יש לנו גם פרויקטים במימון האיחוד האירופי.

<אלה דנון: סקרי הפליטות שאנחנו מבצעים באופן תקופתי לימדו אותנו שככל שנעשה יותר במבני הציבור נוכל להגיע ל-6% מקסימום.

<אלה דנון: לכן האתגר המרכזי שאנחנו מתמקדים בו בשנים האחרונות זה איך להביא לשינוי במשקי הבית.

<אלה דנון: אנחנו מבינים שמעבר לחינוך והסברה שזה משהו שאנחנו יודעים לעשות, וכל הערוצים שקיימים ברשות מקומית, אנחנו צריכים גם לתת כלים קונקרטיים ופרקטיים לתושב כדי שיוכל לעשות שינוי.

<אלה דנון: בשנה האחרונה יצאנו עם אפליקציה שגם עליה אנחנו עובדים בשיתוף עם משרד התשתיות כדי שהתושבים יוכלו ללמוד על ההתנהגות האנרגטית שלהם בבית, ולהטמיע שינוי.

<אלה דנון: אחד הפרויקטים המשמעותיים ביותר שאנחנו מקדמים בחודשים האחרונים זה פרויקט שנקרא "חדש תחת השמש" שהמהות שלו לרשת את כל גגות כפר-סבא במערכות סולריות.

<אלה דנון: אחרי שהטמענו במבני הציבור וממשיכים להתקין גגות סולריים גם בימים אלה, אנחנו גם רוצים לתת תמיכה כוללת, גם פרקטית ברמת המערכות על-ידי מכרזים כדי לבחור ולתת לתושבים את התשתית, ולתת מעטפת וליווי ארוך טווח גם אחרי שהגגות יותקנו.

יעל כהן-פארן: גם ערבות למימון של העירייה?

<אלה דנון: גם ליווי מימוני.

<אלה דנון: אני אשמח שתומר יוסיף כמה מילים.

יעל כהן-פארן: ממש בקצרה.

יעל כהן-פארן: זה פרויקט ממש יפה וגם ייחודי, עד כמה שאני יודעת.

<תומר רפאל: כן.

<תומר רפאל: הרעיון הכללי שלנו היה להנגיש את כל נושא הגגות הסולריים לתושבים.

<תומר רפאל: כחברה כלכלית ועיריית כפר-סבא לקחנו את הדבר הזה ואיגדנו אותו.

<תומר רפאל: הוצאנו קול קורא למימון של פרויקטים, והשגנו תנאי מימון ייחודיים.

<תומר רפאל: כיום התושבים מקבלים מימון מלא על הפרויקט.

<תומר רפאל: המהות שלנו הייתה שאנחנו לא חושבים שהתושבים ירצו להוציא כסף מהכיס.

<תומר רפאל: הרעיון היה שתושב אמור לעשות את החזר ההלוואה שלו למערכת בגובה חשבון החשמל שלו כדי שהוא לא ירגיש בעשר השנים הראשונות החזר הלוואה, ואחרי כן חמש עשרה שנה נוספים שזה עשרים וחמש שנה סך הכול של חיי מערכת.

<תומר רפאל: כך הם נהנים מחמש עשרה שנים של חשמל חינם.

<תומר רפאל: בנוסף לזה עשינו מכרז לקבלנים.

<תומר רפאל: אנחנו סיננו קבלנים איכותיים ביותר על-ידי כל מיני נקודות איכות כמו ניסיון וערבויות שהם השאירו אצלנו, ושמנו עוד שכבת פיקוח שלנו.

<תומר רפאל: אנחנו שכרנו יועץ חיצוני שלנו שמפקח על עבודת הקבלן.

<תומר רפאל: הרעיון הוא שאנחנו one stop shop.

<תומר רפאל: התושב מתקשר אתנו, ואנחנו מלווים אותו בכל השלבים.

יעל כהן-פארן: וזאת גם עירייה אז הוא סומך עליכם.

<תומר רפאל: לגמרי.

<תומר רפאל: יש לנו גם מערך שיתוף הציבור שאנחנו עושים כל מיני כנסים וקמפיין אינטרנטי להעלות את המודעות.

<תומר רפאל: יש לנו גם משהו חלוצי חדש שגם פנינו לבניינים משותפים.

<תומר רפאל: בפרויקט שהשקנו לפני חודש יש לנו 22 בתים ובניינים בתהליך.

<תומר רפאל: יש לנו כבר שלושה בניינים ובתים שכבר חתמו על הסכמים.

יעל כהן-פארן: יפה מאוד.

<תומר רפאל: הרעיון שלנו בבניינים הוא חדש.

<תומר רפאל: המערכת אמורה לתת מענה לחשמל הציבורי בלבד, לא לפרטי.

יעל כהן-פארן: אז יש בעיה של ועד בית והתארגנות.

<תומר רפאל: מכיוון שאנחנו חברה כלכלית ומכיוון שיש לנו מערך של שיתוף ציבור אנחנו גם יודעים להתנהל מול ועדי בתים ומול התושבים.

<תומר רפאל: מכיוון שאנחנו רשות מאמינים בנו וסומכים עלינו, ומן הסתם אנחנו מחזירים בהתאם.

יעל כהן-פארן: יפה מאוד.

יעל כהן-פארן: פנו אליכם רשויות נוספות לשאול על התהליך והתעניינו בעניין?

יעל כהן-פארן: זה משהו, שלדעתכם, ידביק?

<אלה דנון: אנחנו מאוד מקווים שכן.

יעל כהן-פארן: הצעתם את זה לפורום ה-15?

<אלה דנון: אנחנו גם מקווים שנוכל להתגבר על האתגר של הוועדים המשותפים של הבניינים בעניין הקיזוז - - -

יעל כהן-פארן: יושב לידך מי שאחראי לנושא, ולדעתי, כדאי שתדברו אתו.

<אלה דנון: אנחנו בקשר.

<אלה דנון: אנחנו גם בקשר עם רשויות אחרות שמקדמות את הנושא הזה, וכמובן עם פורום ה-15.

<אלה דנון: אנחנו חתומים על אמנת האקלים במסגרת העבודה של פורום ה-15.

יעל כהן-פארן: יש יעד למספר הגגות שאתם רוצים לכסות עד סוף השנה?

<אלה דנון: עד סוף השנה אנחנו שואפים להיות כבר עם עשרה בניינים משותפים ועם כמה עשרות של בתי פרטיים.

<אלה דנון: התכנית היא לפחות לכמה שנים קדימה.

<אלה דנון: השאיפה היא כל גגות העיר.

<אלה דנון: אנחנו מאמינים שאם נחתור לשם אז נצליח.

<אלה דנון: הרעיון הוא לקדם את ההסברה ואת המודעות, וכל הזמן ללוות את זה בתמיכה מעמיקה בתשתיות ובשירות.

יעל כהן-פארן: מצוין.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: הלוואי שכל עירייה תרים פרויקט כזה.

יעל כהן-פארן: זה מבורך, וזה צריך להיות.

יעל כהן-פארן: עיריות צריכות לאגם ולעזור לתושבים שלהם לעזור לעצמם ולעזור למאמץ הלאומי בנושא הזה.

יעל כהן-פארן: אתם עושים פרסום ממומן של הדבר כדי שאנשים ישמעו על זה?

יעל כהן-פארן: השקעתם גם תקציב בפרסום ובקמפיין?

<אלה דנון: כן.

יעל כהן-פארן: יפה מאוד.

<קריאה: בתור כפר-סבאי קיבלתי כמה פעמים מיילים.

יעל כהן-פארן: יש כאן נציג מעיריית ירושלים?

<גיל רייכמן: כן.

<גיל רייכמן: אני מנהל היחידה הסביבתית בירושלים.

<גיל רייכמן: ירושלים התחילה כבר לפני כעשר שנים בפרויקט גדול מאוד של גגות סולריים.

<גיל רייכמן: יש בירושלים 300 אלף תלמידים אז הכיוון הראשון שלנו הוא בתי ספר.

<גיל רייכמן: יש לנו 150 בתי ספר שיש להם גגות סולריים.

<גיל רייכמן: המודל הוא שבתי הספר גם נהנים כלכלית, זאת אומרת הם נהנים מחלק מהרווחים שנכנסים לקופה שלהם ובנוסף לכך דאגנו שיהיה תהליך חינוכי בכל בית ספר.

<גיל רייכמן: התלמידים משתתפים בתהליך, ורואים בדיוק כמה חשמל נחסך, והם יכולים לעשות על זה עבודות.

<גיל רייכמן: הנושא הזה התפתח מאוד.

<גיל רייכמן: נושא מעניין בתוך זה – אני רציתי שיהיו גגות סולריים גם בבתי ספר ערביים, ואז נתקלתי בחומה בצורה של החברה העירונית שמתקינה את הגגות הסולריים שטענה שאי אפשר כי צריך ביטוח.

<גיל רייכמן: מתברר שאף חברה לא הייתה מוכנה לבטח.

יעל כהן-פארן: אף אחד לא רצה לבטח?

<גיל רייכמן: לא.

יעל כהן-פארן: כעירייה לא יכולתם להתערב בעניין?

<גיל רייכמן: אני לא יכול להכריח חברה.

יעל כהן-פארן: אבל יש לכם ביטוח של העירייה.

יעל כהן-פארן: לא יכולתם לסגור משהו?

<גיל רייכמן: לצערי, לא.

<גיל רייכמן: דווקא ניסיתי.

<גיל רייכמן: זה לא הלך.

יעל כהן-פארן: אתה יכול לספר על אינטראקציה עם ההורים בנושא של גגות על מבנים?

<גיל רייכמן: אחת הבעיות בבתי-הספר זה לא כל כך ההורים, אלא יותר אבות הבית שהתלוננו שההתקנה של הגגות הסולריים פגעה בכמה מקרים בציפוי של הגג.

<גיל רייכמן: היו כל מיני אבות בית שהגיעו אלינו והתלוננו, והיה אפילו מקרה של הצפה של בית ספר בעקבות התקנת גג סולרי.

<גיל רייכמן: אבל הדברים האלה נפתרו.

יעל כהן-פארן: ולא הייתה שום בעיה עם הורים?

יעל כהן-פארן: אני שמעתי מעיריות מסוימות שהורים מתנגדים לעניין הזה.

יעל כהן-פארן: לדעתי, צריך להתמודד עם זה.

<גיל רייכמן: אנחנו לא נתקלנו בהתנגדות של הורים חוץ מהסיפור של ההצפה.

<גיל רייכמן: דבר נוסף – בעיריית ירושלים יש כמה דברים: דבר ראשון, לכבוד יום ירושלים הממשלה עושה דבר יפה – להכניס עשרה אוטובוסים חשמליים לירושלים.

<גיל רייכמן: כמו כן יש היערכות לעשות תחנות כוח מפוזרות בעיר שלא יסתמכו רק על חברת חשמל, אלא יהיה כושר ייצור עצמאי לשכונות.

<גיל רייכמן: זה רעיון שהעלינו כבר לפני רשות החשמל לפני שנתיים.

יעל כהן-פארן: מבוססות גז טבעי?

<גיל רייכמן: כן.

יעל כהן-פארן: מיקרוגנרציה.

<קריאה: כשהגז הטבעי יגיע לירושלים.

<גיל רייכמן: אבל בחלק מהתחנות יכול להיות שנלך גם על טכנולוגיות אחרות.

יעל כהן-פארן: ביו-מסה?

<גיל רייכמן: כן.

<גיל רייכמן: אני ניסיתי להקים בעטרות תחנת מיון אשפה כזאת.

<גיל רייכמן: זה לא כל כך צלח.

<גיל רייכמן: אני מאמין שדווקא בעניין הזה אני אולי אצליח.

יעל כהן-פארן: תודה רבה, גיל.

יעל כהן-פארן: מאחר שנגענו הרבה בנושא הגגות הסולריים אני רוצה להתייחס כמה דקות לסוגיה הזאת.

יעל כהן-פארן: אז גם אדם קרומר ודרור בוימל, אם יש לכם משהו להוסיף בעניין הגגות הסולריים, ואם אתם יכולים להדגיש את עניין הנכונות הציבורית, היענות הציבור, מודעות הציבור.

יעל כהן-פארן: בבקשה, אדם, אם אתה יכול להציג את המיזם שלך.

<אדם קרומר: אני מייסד ומנכ"ל חברת תובנה ירוקה ומיזם בשם "מאה אלף גגות סולריים".

יעל כהן-פארן: רק לשם הגילוי הנאות, אני הצטרפתי למיזם.

<אדם קרומר: את לא היחידה פה בחדר.

יעל כהן-פארן: בסדר, אני מנהלת את הדיון.

יעל כהן-פארן: אבל עדיין לא הקמתי את הגג הסולרי.

<אדם קרומר: אני גאה להיות שותף בפרויקט בכפר-סבא.

<אדם קרומר: שני הפרויקטים האלה מראים את המוכנות של הציבור.

<אדם קרומר: בכל אגף החקיקה קורים עכשיו דברים טובים, ואני מייחל להמשך כזה.

<אדם קרומר: תודה גם לך, יעל וגם לרשות החשמל - -

יעל כהן-פארן: לרשות המסים.

<אדם קרומר: לרשות המסים.

<אדם קרומר: יש צעדים משמעותיים ויפים שהופכים את כל הרעיון של הקמת גג סולרי לפשוט יותר ומשתלם יותר ופחות מורכב רגולטורית.

<אדם קרומר: זה כבר דבר מאוד משמעותי.

<אדם קרומר: איך האזרח שומע ויודע שזה המצב?

<אדם קרומר: אנחנו יצאנו בקמפיין בפייסבוק.

<אדם קרומר: הוצאתי סרטון שבו הצגתי רעיון ליצור רכישה קבוצתית של מערכות סולריות שמוריד את המחיר.

<אדם קרומר: בדומה לפרויקט בכפר-סבא יש משא ומתן עם קבלנים, יש ייעוד של מפרט טוב כך שאנשים יהיו בידיים טובות.

<אדם קרומר: ההיענות הייתה מדהימה.

<אדם קרומר: הסרטון זכה לעשרות אלפי צפיות, ותוך עשרים יום יצרנו את הרכישה הקבוצתית הכי גדולה שהייתה בישראל של מערכות סולריות.

<אדם קרומר: זה מעיד גם על תזמון נכון בזכות אותם שינויים לטובה, וגם על כך שאנשים מוכנים, והם רק צריכים לשמוע שזה משתלם וכדאי, ושהם יכולים תוך כדי שהם עושים משהו טוב לסביבה ולחברה גם להרוויח כסף.

<אדם קרומר: הרבה אנשים תופסים את זה - - -

יעל כהן-פארן: אנשים עדיין תופסים את זה כמשהו מאוד יקר.

יעל כהן-פארן: זאת אחת הבעיות.

<אדם קרומר: זה יקר ומורכב.

<אדם קרומר: הרבה מאוד אנשים שדיברנו איתם היו מאוד מופתעים מהנתונים שאולי להרבה אנשים פה בחדר הם ברורים בנוגע לכדאיות הכלכלית.

יעל כהן-פארן: אתה יכול לסכם?

<אדם קרומר: מיזם מהסוג הזה ודברים כמו בכפר סבא יכולים מאוד לקדם את זה מול תושבים, אבל נדרשת רמה מעל.

<אדם קרומר: גם לנו יש גבול של תפוצה וגם גבול שקשור לאמון הציבור.

<אדם קרומר: הממשלה יכולה מאוד לעזור בשני הדברים האלה – גם בקמפיין ציבורי, גם בעזרה לרשויות נוספות ליצור קמפיינים מקומיים שיכולים אחר כך לתפעל אותם ולגרום לדברים לקרות בפועל.

<אדם קרומר: הכול בשל ומוכן ורק צריך לעשות את הצעדים האלה של הנגשת המידע.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: דרור, החברה להגנת הטבע.

<דרור בוימל: אני רכז תשתיות תכנון בחברה להגנת הטבע.

<דרור בוימל: מרבית החסמים ירדו, ומה שחסר עכשיו זה קמפיין.

<דרור בוימל: אין ספק שהממשלה תצא בקמפיין.

<דרור בוימל: אני אוסיף לכך שהממשלה גם צריכה להציג תכנית סדורה, שלמה, איך מגיעים להתקנה של אלפי גגות סולריים מדי שנה עד שנת 2030 והלאה.

<דרור בוימל: אין סיבה שהממשלה לא תעשה את זה.

<דרור בוימל: יש לה הרבה כלים שהיא יכולה לעשות.

<דרור בוימל: היא עשתה הרבה דברים עד עכשיו כדי להוריד את החסמים, אבל זה השלב הבא – לעבור מהשלב של חסמים לשלב של עידוד.

יעל כהן-פארן: ייזום.

<דרור בוימל: כן.

<דרור בוימל: לא כמי שמתקינה את הגגות, אבל ליזום דברים משמעותיים יותר.

<דרור בוימל: כדי לפתוח את התחום הזה למקום חדש זה הטיפול בנושא של גגות משותפים.

<דרור בוימל: זאת אומרת למיטב הבנתי, יושבים על המדוכה, וחשוב שזה ייפתר מהר כי הקמפיין הזה צריך גם לעסוק בסקטורים השונים של גגות, ולהציג תכניות שונות לסקטורים שונים, בין היתר גגות משותפים שהם אצלנו פוטנציאל אדיר של גגות.

<דרור בוימל: הנקודה האחרונה שאני רוצה לגעת בה, ואחר כך אני אשמח עם יעל תאמר עוד כמה מילים על ההיבטים החינוכיים שאנחנו עוסקים בהם, זה נושא של בנייה חדשה.

<דרור בוימל: אולי זה קצת חורג מההיבט של הקמפיין הציבורי.

<דרור בוימל: בשנת 2016 היו 52 אלף התחלות בנייה.

<דרור בוימל: לצערנו, רבע מהן היו התחלות בנייה של בתים פרטיים.

<דרור בוימל: אבל אם כבר הדבר הזה קורה זה מחדל שלא כל גג פרטי חדש שנבנה לא נבנה כך.

<דרור בוימל: אנחנו מדברים על 13 אלף בתים שנבנו בשנת 2016 ללא גגות סולריים.

<דרור בוימל: בנוסף לזה סיום בנייה בשנת 2016 – עוד 48.

<דרור בוימל: גם שם 28% זה בתים פרטיים.

<דרור בוימל: זה פשוט מחדל.

<דרור בוימל: אני אתן דוגמות קצרות מהותמ"ל – ועדה שהממשלה שולטת בה שליטה מוחלטת ויכולה לעשות מה שהיא רוצה.

<דרור בוימל: אני אומר את זה בצער רב, אבל היא עושה שם מה שהיא רוצה.

<דרור בוימל: 4,000 יחידות דיור ברובע מנחם אושרו; ב-2,600 צמודי קרקע – אין סולרי; כל שאר 1,400 אחרים בבניינים של 6-2 קומות שזה קלאסי לסולרי – אין סולרי; 1,600 יחידות דיור בשוהם – כולם מבנים צמודי קרקע ומבנים עד שבע קומות – אין סולרי; 1,600 ביבנה – כנ"ל, אין סולרי.

<דרור בוימל: אלה גם צמודי קרקע עד ארבע קומות.

יעל כהן-פארן: הבנו.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: בנושא הזה הגשתי הצעת חוק.

יעל כהן-פארן: מאז שנות ה-80 יש חובה להציב חימום מים סולרי.

יעל כהן-פארן: ישראל מאוד גאה בזה והולכת עם זה כדגל שלה בעולם, וזה מצוין.

יעל כהן-פארן: אבל היום עם התפתחות הטכנולוגיות גם של חימום מים הרבה יותר יעיל וחסכוני ומצד שני הוזלת מחירי ה-P.V., ההצעה שלי היא שהקבלן יוכל במקום החימום הסולרי שהוא מאוד בעייתי בבניינים גבוהים, להקים גג סולרי עם P.V.

יעל כהן-פארן: זה בתנאי שהוא שם מערכות של חימום מים יעילות ממה שיש היום.

יעל כהן-פארן: ההצעה הזאת עדיין לא עלתה במליאה, אבל היו פגישות עם כל הגורמים במשרדי הממשלה כאן.

יעל כהן-פארן: חלק מהאנשים נמצאים כאן.

יעל כהן-פארן: הם מקבלים אותה, וגם השרים הביעו תמיכה.

יעל כהן-פארן: ועדת השרים עדיין לא הכריעה מי בעד או נגד, אבל הכיוון הוא חיובי, ואני מקווה שנעלה אותה בחודש הקרוב.

יעל כהן-פארן: יש ויכוח אם זה יהיה בתקנות או בחקיקה.

יעל כהן-פארן: אבל את הוויכוח הזה נפתור.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר אני מאוד מקווה שזה ייצא לדרך, כמו שאתה אומר, לפני הותמ"לים הבאים.

יעל כהן-פארן: אבל תזכור, קודם כול אין פה חיוב, וזה לא מחייב בתים קטנים לשים גגות סולריים מתוך תפיסה שוועדות התכנון לא רוצות להעלות מחירים ולחייב משהו נוסף.

יעל כהן-פארן: בשנות ה-80 היה לנו מזל שלא היה לנו ותמ"ל כי לא היו מכריחים אף אחד לעשות דוד שמש.

יעל כהן-פארן: היו עושים את החישוב, ואומרים שזה לא כלכלי, ומעלה את עלות הבנייה ב-1,000 שקל.

יעל כהן-פארן: אני מאוד מקווה שנצליח לשכנע אותם גם על הגגות הפרטיים.

יעל כהן-פארן: אבל כרגע זה עדיין לא שם.

יעל כהן-פארן: אני רוצה שתוסיפו אחרי על הטבע ובנושא החינוך הסביבתי, בבקשה, בקצרה.

<יעל יעקובי הרטמן: אני מנהלת פיתוח התוכן בחברה להגנת הטבע.

<יעל יעקובי הרטמן: אני רוצה לדבר על תכניות החינוך הסביבתי שאנחנו עושים בחברה להגנת הטבע, מה שאנחנו מקדמים.

<יעל יעקובי הרטמן: יש כמה תכניות חינוך סביבתי שאנחנו מפעילים כבר כמה שנים גם לנוער בנושא התייעלות אנרגטית וגם בנושא צרכנות מושכלת בדגש על חשמל, שזה יותר לכיתות ה'-ו'.

<יעל יעקובי הרטמן: זאת תכנית שפועלת בעשרות בתי ספר ונוגעת למאות ילדים.

<יעל יעקובי הרטמן: לאחרונה גם פיתחנו ערכה בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך והרשת הירוקה.

<יעל יעקובי הרטמן: הערכה הייתה מיועדת ליום כדור הארץ שמקדמת את הנושא של צרכנות מושכלת, טביעת רגל אקולוגית, משבר האקלים, אקלים קיצון וקיימות בכלל עם דגש על צרכנות מושכלת מתוך הבנה שצריך גם רגולציות כדי להפחית את טביעת הרגל הפחמנית שלנו.

<יעל יעקובי הרטמן: אבל גם חינוך לצרכנות נכונה בצריכת החשמל.

<יעל יעקובי הרטמן: עכשיו אנחנו גם מפתחים תכנית בנושא אנרגיות מתחדשות גם בנוגע לטורבינת רוח ואנרגיה סולרית.

<יעל יעקובי הרטמן: אני רוצה לומר שאנחנו, חברי הגנת הטבע, מצפים שאלה יהיו מערכי חובה; שכל ילד וילדה בישראל יכירו את התכנים האלה, ילמדו אותם.

<יעל יעקובי הרטמן: מדובר בנושא אסטרטגי שאנחנו רוצים לקדם, ויכול להגיע לכל ילד בישראל.

<יעל יעקובי הרטמן: כמו מחזור או צמצום צריכת מים הגיע מהילדים גם התייעלות אנרגטית היא נושא שיכול להגיע מהילדים.

יעל כהן-פארן: מהילדים להורים.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אנחנו נעבור למשרדי הממשלה.

יעל כהן-פארן: אני אתחיל במשרד החינוך.

יעל כהן-פארן: חני פלג, אם תוכלי לספר על העשייה שלכם בתחום.

יעל כהן-פארן: אני אציין שנפגשנו בכנס גדול מאוד בנושא חינוך סביבתי בבית-ברל לפני כחודש.

יעל כהן-פארן: לפחות בכנס הייתה תחושה שיש התעוררות של מערכת החינוך בנושא הזה.

<חני פלג: אני הממונה על החינוך לקיימות במשרד החינוך.

<חני פלג: לפני כשנה ישבנו בוועדת מנכ"לים שהמשרד להגנת הסביבה ארגן.

<חני פלג: זאת הייתה ישיבה ראשונה שבה ישבו כעשרים משרדי ממשלה, והיו צריכים לתת תכנית מסודרת בנושא שינוי אקלים קיצון.

<חני פלג: לכן במשרד החינוך פתחנו ועדה פנימית של אגפיו השונים של המשרד שיושבים בה אגף הביטחון והבטיחות, המזכירות הפדגוגית, המנהל הפדגוגי, מנהל טכנולוגיית תקשוב ומערכות מידע ומנהל הבינוי והפיתוח.

<חני פלג: זאת אומרת בתוך משרד החינוך יש ועדה שבה כולם מטפלים בנושא של שינויי אקלים.

<חני פלג: התחלנו לבדוק.

<חני פלג: בתכניות הלימודים נושא של אקלים ואקלים קיצון מטופל בהרבה מאוד מקצועות.

<חני פלג: כמובן, זה יותר בכיתות הגבוהות, ועכשיו התחלנו להביא את זה לקדמת הבמה של הכיתות הנמוכות.

<חני פלג: המקצועות שעוסקים בזה: מדע וטכנולוגיה, גיאוגרפיה – אדם וסביבה, מדעי הסביבה, ביולוגיה, כימיה, פיסיקה, לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה ואזרחות.

יעל כהן-פארן: זה בתיכון.

<חני פלג: זה בתיכון.

<חני פלג: אבל עכשיו פיתחנו בשיתוף המשרד להגנת הסביבה את הערכה, והקמנו יחידת לימוד לכיתות ה'-ו' בנושא של אקלים קיצון שהופץ לכל מערכת החינוך דרך האתרים שלנו ודרך המפמ"רים השונים וגם דרך למידה מרחוק בשעת חירום.

יעל כהן-פארן: יש לך הערכה כמה תלמידים נחשפים לתכנים האלה בשנה?

<חני פלג: כרגע אני לא יכולה להגיד לך נתון, אבל אני כן מתכוונת לבדוק את זה.

<חני פלג: יש לנו הכשרות מורים בשיתוף עם זיוית לינדר שתדבר אחר כך.

<חני פלג: במשך כשבע שנים אנחנו עושים הכשרת מורים בחדרי מורים.

<חני פלג: יש לנו 850 השתלמויות בעיקר בבתי-ספר יסודיים, אבל גם בחטיבות וגם בתיכון.

<חני פלג: אנחנו עוסקים בהן גם בנושא של אנרגיה בכל תחום הקיימות.

<חני פלג: מורים לומדים השתלמות של 30 שעות.

<חני פלג: זה מערך שלם שאחר כך נכנס לכיתות שלהם.

יעל כהן-פארן: אבל הוא יותר רחב, הוא לא רק בנושא האקלים.

<חני פלג: הוא יותר רחב, אבל השנה ביקשנו מהמטמיעים שלנו לתת יחס גם לנושא של אקלים.

<חני פלג: יש לנו הכשרת מורים בשיתוף מכון "השל" של מורי תיכון, שבו בשנה שעברה הייתה השתלמות בנושא אקלים.

<חני פלג: השנה אנחנו מרחיבים את זה לכל תחומי הדעת.

<חני פלג: בנושא של פעילויות חוץ וטיולים – יש לנו מערכת שלמה שהוקמה בה ועדה לבחינת עומס חום-קור שנבחן על-פי סולם.

<חני פלג: כשילדים יוצאים לטיול יש לנו סולם אם מותר להם לצאת או לא, והם גם מתייחסים לנושא של שינוי אקלים.

<חני פלג: יש לנו נהלים מאוד ברורים בנושא של עומס וניהול משק המים בעת טיולים, שגם קשור לנושא של עומס חום.

יעל כהן-פארן: זה גם קשור לבריאות של התלמידים.

<חני פלג: פותחו חומרים נוספים.

<חני פלג: ראיתי כאן את החוברות של "אנרגיה בראש אחר".

<חני פלג: עם משרד התשתיות וכלכלה פותחו "מניעים את הגלגל".

<חני פלג: גם אנרגיות מתחדשות לכיתות י' עם משרד ראש הממשלה והרשת הירוקה.

<חני פלג: זאת אומרת נעשות הרבה מאוד פעולות.

<חני פלג: יש לנו תחרות בנייה ירוקה בבתי-הספר.

<חני פלג: לפני כחודש התקיימה פגישה עם הבינוי של משרד החינוך, עם המשרד להגנת הסביבה ועם המועצה לבנייה ירוקה, והתגבשה החלטה שכל עשרת בתי-הספר החדשים שנבנים בימים אלה מקבלים תמיכה לבנייה ירוקה ולהתחדשות ונגישות.

יעל כהן-פארן: יפה מאוד.

יעל כהן-פארן: יש החלטה שכל בית-ספר חדש שייבנה - - -

<חני פלג: כן, יש החלטה של משה בן-תמיר שהוא מנהל הבינוי והתקצוב במשרד החינוך שלפיה, כל בית-ספר חדש שייבנה ייבנה על ערכי הבנייה הירוקה.

יעל כהן-פארן: לפי תקן הבנייה הירוקה?

<חני פלג: כן.

יעל כהן-פארן: לא שמעתי עדיין על ההחלטה הזאת.

<חני פלג: זה חדש.

<חני פלג: רן אברהם מהמשרד להגנת הסביבה תומך בבתי הספר האלה.

<חני פלג: לכל בית-ספר המשרד להגנת הסביבה נותן תמיכה לבנות אותו באופן ירוק.

יעל כהן-פארן: אתם מתקצבים את זה?

<חני פלג: כן.

יעל כהן-פארן: מה עם גני ילדים?

<חני פלג: עוד לא דובר על גני ילדים, אבל אני מאמינה שזה יתחיל להיכנס.

<חני פלג: אני אבדוק את זה.

יעל כהן-פארן: שמעתי מאחד האדריכלים הבולטים בתחום הבנייה הירוקה שדיבר גם כאן בדיון שהתקיים כאן לפני כחודשיים על בנייה של גני ילדים באפס עלות נוספת לחיסכון מוחלט באנרגיה, אפילו בניין פסיבי.

<חני פלג: זה נושא שאני אביא לדיון במשרד, ואני אתעדכן.

<חני פלג: אנחנו גם עוסקים בנושא של הצללה, חימום, קירור וחומרי בנייה.

<חני פלג: כל הנושאים האלה מקבלים מאוד התייחסות.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לעבור למשרדים נוספים.

יעל כהן-פארן: אז ממש משפט.

<חני פלג: אני מקווה שעברתי על כל הנושאים שהיה חשוב לי לדבר עליהם.

<חני פלג: בכל אופן בוועדה שישבנו עם המשרד להגנת הסביבה – בימים אלה עומדת לצאת מסמך אסטרטגיות להערכת מדינת ישראל לשינויי אקלים.

<חני פלג: שם יש גם פרק בחינוך.

<חני פלג: ד"ר סיניה נתניהו ביקשה ממני להציג שגם נושא של חינוך והסברה זה משהו שמתחילים להטמיע.

<חני פלג: קודם כול הם ארגנו חומרים וידע.

<חני פלג: עכשיו אחרי שהחוברת תצא תהיה שם התייחסות.

<חני פלג: אני מקווה שהקפתי את כל הנושאים.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אני גם מקווה.

יעל כהן-פארן: בכל מקרה אני מקווה שהדיווח של המשרד יגיע בחודש הבא.

יעל כהן-פארן: אני אשמח לשמוע גם את המשרד להגנת הסביבה.

יעל כהן-פארן: זיוית לינדר, מנהלת אגף החינוך, ואחריה יאנינה ממשרד האנרגיה.

יעל כהן-פארן: בבקשה.

<זיוית לינדר: כמו שחני הציגה המשרד להגנת הסביבה מקיים תכנית משותפת עם משרד החינוך בתקצוב מלא של המשרד להגנת הסביבה – כ-8 מיליון שקל בשנה בשבע השנים האחרונות.

<זיוית לינדר: באמצעותם אנחנו מכשירים מורים וגננות במטריה הרחבה של קיימות, אבל בכל ההכשרות האלה נכנס נושא של שינוי אקלים, נכנס הנושא של הצורך בהתייעלות אנרגטית, במעבר לבנייה ירוקה ולאנרגיות מתחדשות.

<זיוית לינדר: זה נושא שנמצא על סדר היום בכל ההכשרות האלה.

<זיוית לינדר: הפועל היוצא של ההכשרות הוא בנייה של תכניות לימודים ותכניות עבודה בגנים שנוגעות בנושא הזה, כמובן בהתאמה לגיל של הילדים וביכולת שלהם ללמוד את הנושאים האלה.

<זיוית לינדר: שנית, המשרד בשנה האחרונה תקצב תמיכה ברשויות מקומיות בסכום של כעשרה מיליון שקל בחינוך שעוסקות בבעיות הכלליות של זיהום אוויר, אבל בהתמקדות בנושא הצורך בהפחתת פליטות.

יעל כהן-פארן: בכמה רשויות שנתמכו מדובר?

<זיוית לינדר: 150.

יעל כהן-פארן: 150 רשויות ועשרה מיליון שקלים?

יעל כהן-פארן: זה ממש כאילו לייצר זהב מקש.

<זיוית לינדר: המשרד להגנת הסביבה עושה מה שהוא יכול במשאבים שיש לו, והשר הגדיל השנה את המשאבים שיוקצו בשנה הבאה בנושא חינוך ל-30 מיליון.

יעל כהן-פארן: יפה.

<זיוית לינדר: הם מתחלקים בין מערכת החינוך ובין הרשויות המקומיות, ובעצם כל התכניות האלה נועדו לייצר עשייה וחינוך לילדים על כל הנושאים שהיינו רוצים שיגיעו אליהם.

<זיוית לינדר: צריך להגיד שהדוגמה של עיריית כפר-סבא שבה יש חיבור בין תשתיות לבין חינוך היא הדרך הנכונה לפעול כי חינוך לבד לא עושה מספיק.

<זיוית לינדר: ילד שמלמדים אותו שצריך לנסוע באוטובוס, אבל אין לו היכולת לנסוע באוטובוס כי התחבורה הציבורית לא נותנת מענה לצרכים שלו, לא באמת יטמיע את המסרים שאנחנו מעבירים.

<זיוית לינדר: אני מאוד מברכת על מה שנעשה בכפר-סבא, ואני מקווה שרשויות רבות נוספות יצליחו לקדם את זה כי זאת הדרך – הקשר בין חינוך לתשתיות שמאפשרות את מה שאנחנו מחנכים לו.

יעל כהן-פארן: אמת.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: יאנינה, בבקשה.

<יאנינה פליישון: אני ממשרד האנרגיה.

<יאנינה פליישון: המשרד שלנו מאמין בכך שהתלמידים ובני הנוער הם הצרכנים העתידיים של האנרגיה במשק.

<יאנינה פליישון: הם בעצם סוכני השינוי העיקריים לקידום הנושא במשפחה.

<יאנינה פליישון: לכן אנחנו פועלים באופן מואץ לקידום התנהגות חוסכת אנרגיה והתייעלות אנרגטית כבר מגיל צעיר.

<יאנינה פליישון: כולכם מכירים את הקמפיין של "ישראל מתייבשת" שהביא לחיסכון של 15% בצריכת המים במגזר הביתי.

<יאנינה פליישון: כך גם אנחנו מפתחים גישה חיובית בקרב התלמידים ובני הנוער ויכולת התלמידים להשפיע על ניצול אופטימלי של אנרגיה לקידום התנהגות בת-קיימא.

<יאנינה פליישון: אנחנו בעצם שואפים לשינוי עמדות בקרב בני הנוער, לקביעת ערכים ודפוסי התנהגות להעלאת המודעות לנושא.

יעל כהן-פארן: בקמפיין "ישראל מתייבשת" הושקעו כמה מיליונים טובים בפרסומות בטלוויזיה.

יעל כהן-פארן: פה אתם לא עושים את המקבילה או שאת מגיעה לשם?

<יאנינה פליישון: אני תכף אגיע לשם.

<יאנינה פליישון: לשם כך פיתחנו סביבת לימודים לשינוי הרגלי הצריכה והתייעלות אנרגטית - -

יעל כהן-פארן: כמה תלמידים נחשפים?

<יאנינה פליישון: - - לצורך כך פיתחנו ערכת לימוד שנקראת "אנרגיה בראש אחר" בשיתוף פעולה עם משרד החינוך ואוניברסיטת תל-אביב.

<יאנינה פליישון: כל החוברות קיבלו אישור של אגף ספרי הלימוד.

<יאנינה פליישון: החומר כבר מאושר ללימוד בשיעורי המדע בכיתות א'-ט'.

<יאנינה פליישון: החוברות פורסמו גם בשפה הערבית וגם בשפה העברית, וחולקו ל-900 בתי ספר ברחבי הארץ.

<יאנינה פליישון: המורים עברו הנחיה לפני ההטמעה.

<יאנינה פליישון: בעצם כל תהליך ההטמעה נעשה בכלים חדשניים כמו תכנית מודפסת, אתר אינטרנט ייעודי ומשחקים חינוכיים.

<יאנינה פליישון: לצורך הדגמה ויזואלית לתלמידים לתכנים שנלמדים בתכנית החינוכית פיתחנו גם ערכה שכוללת סט של טכנולוגיות שונות, ותוך כדי העבודה עם הערכה התלמידים יכולים להבין, למשל, הבדלים בין צריכת החשמל בנורת הליבון ביחס לנורה חסכונית.

<יאנינה פליישון: ניתן גם להבין איך עובד - - - הפוטו-וולטאי, ומתבצע תהליך של המרת אנרגיית האור לאנרגיה מכנית ואקוסטית.

<יאנינה פליישון: מה שהכי מעניין בערכה זה שאפשר להבין מה המשמעות של קירות מבודדים.

<יאנינה פליישון: הזרקור בערכה שמדמה את אנרגיית השמש משנה את הטמפרטורה במבנה, ובעצם מלמד את התלמידים את משמעות התכנון הנכון של מעטפת המבנה.

<יאנינה פליישון: בנוסף לפעילות שלנו בקרב תלמידים ובני נוער אנחנו פועלים גם בקרב סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה.

<יאנינה פליישון: הענקנו מענקים להקמת מעבדות מיזוג אוויר ומעבדות אנרגיה.

<יאנינה פליישון: פתחנו מסלול לימודים מיוחד להכשרה של הנדסאי אנרגיה במכללת "אורט סינגלובסקי", ופתחנו קורס מיוחד להשלמות למימוני אנרגיה בשיתוף עם אוניברסיטת תל-אביב, מכללת "אפקה", אוניברסיטת אריאל ומוסדות נוספים.

<יאנינה פליישון: כמו שאתם יודעים, לפי תקנות מקורות האנרגיה, כל צרכן אנרגיה מעל 300 טון שווה ערך נפט חייב למנות מימוני אנרגיה.

<יאנינה פליישון: אז כבר השנה התקיימו 12 קורסים להכשרות מימוני אנרגיה - -

יעל כהן-פארן: אלה דברים יותר מקצועיים, פחות חינוך הציבור.

<יאנינה פליישון: - - ממש עכשיו מתקיים קורס ייחודי להכשרה של מימוני אנרגיה במשרדים ממשלתיים.

יעל כהן-פארן: גם חלק מהחלטת ממשלה להפחתת פליטות.

<יאנינה פליישון: נכון.

<יאנינה פליישון: מדובר בקורס - -

יעל כהן-פארן: יאנינה, תתקדמי לנושא.

יעל כהן-פארן: יש לי שאלה – כמה מוקצה מהמשרד למערכת החינוך?

יעל כהן-פארן: לכמה תלמידים את מעריכה שאתם מגיעים?

יעל כהן-פארן: יש לך הערכה?

<יאנינה פליישון: כרגע זה מחולק בין 900 בתי ספר.

יעל כהן-פארן: זה לקראת השנה הבאה או שזה כבר הוטמע השנה?

<יאנינה פליישון: זה כבר בוצע.

<יאנינה פליישון: זה כבר בתהליך הטמעה.

<יאנינה פליישון: כרגע אנחנו רוצים להעריך את מידת השימוש ומידת האפקטיביות של התכנית הלימודית.

<יאנינה פליישון: יצאנו למכרז, ובחרנו במוסד "שמואל נאמן" שיעזור לבצע לנו את ההערכה לאפקטיביות של התכנית.

<חני פלג: זאת תכנית שמשתמשים בה מורים גם בשיעורים פרטניים.

<חני פלג: בימים אלה התחילה הערכה של התכנית הזאת, ואני מקווה שאנחנו נראה שהשימוש הוא רב.

יעל כהן-פארן: אני חייבת לתת ליאנינה לסיים.

יעל כהן-פארן: אני מתנצלת, חני.

יעל כהן-פארן: יאנינה, ממש לסיום.

יעל כהן-פארן: מהם הדברים העתידיים?

<יאנינה פליישון: כבר עכשיו אנחנו מפתחים מיני סייט לתלמידים ולמורים שיאפשר להם לבצע סימולציות באמצעות חשבונות החשמל.

<יאנינה פליישון: אנחנו גם רוצים לממן התקנה של מערכות ניטור ובקרה בבתי הספר.

<יאנינה פליישון: הנתונים שנאסוף על צריכת החשמל ישודרו לאתר הפתוח לשימוש הציבור הרחב.

<יאנינה פליישון: בהמשך נקיים תחרויות להשגת יעדי חיסכון בין בתי-הספר.

יעל כהן-פארן: מה לגבי קמפיין הסברה רציני לציבור לא רק בבתי-ספר?

יעל כהן-פארן: בזה נסיים.

<יאנינה פליישון: אנחנו נחשוב על זה.

יעל כהן-פארן: זה עוד לא בתכניות.

<יאנינה פליישון: עוד לא.

יעל כהן-פארן: זאת השאלה המרכזית.

יעל כהן-פארן: זה עוד לא בתכניות.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אני מתנצלת שלא נתתי לך לדבר עד הסוף, אבל אנחנו חייבים לסיים, ויש עוד שני דוברים אחרונים.

יעל כהן-פארן: מאיה קרפטרי, בבקשה.

<מאיה קרבטרי: מאחר שאין לנו זמן אנחנו לא יכולים להסתפק בתכניות המבורכות ששמענו עליהן עד עכשיו שפונות לנוער ולילדים.

<מאיה קרבטרי: זה מאוד חשוב.

<מאיה קרבטרי: אבל חייבים לעבוד גם מול הציבור הרחב, המבוגרים.

<מאיה קרבטרי: קשה יותר להגיע באמצעים חינוכיים, ולכן אנחנו צריכים להנגיש את ההתנהגות המקיימת, החסכונית, היעילה והמושכלת במגוון רחב של אמצעים יצירתיים שהופכים את הקיימות ואת ההתנהגות המקיימת לקלה יותר.

<מאיה קרבטרי: יש הרבה דברים שאפשר לעשות.

<מאיה קרבטרי: קצרה היריעה.

<מאיה קרבטרי: אני יודעת שהמשרד להגנת הסביבה מתחיל לבחון כל מיני כיוונים, אבל צריך להיות יעד לאומי במסגרת התכנית הלאומית להפחתת פליטות, לפתח אמצעים לשינוי התנהגות.

<מאיה קרבטרי: מעבר למה שנשמע עכשיו אני ממליצה לוועדה לעסוק בנושא בעתיד.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: עזרא שמוש, בבקשה.

<עזרא שמוש: אני ממרכז קיימות בראש העין.

<עזרא שמוש: עברתי מכפר-סבא לראש העין, והתחלנו את הרעיון של תחנת כוח וירטואלית בכפר-סבא ב-2010.

<עזרא שמוש: עשינו פיילוט שהצליח מאוד, והגענו לתוצאות שאנשים הצליחו להתייעל ב-25% בלי לשנות אורח חיים.

<עזרא שמוש: כמו שכולם אמרו פה – לא רק חינוך.

<עזרא שמוש: הרעיון הוא לחנך את התושבים, ופשוט להעלות את המודעות של תושבים לנושא של אנרגיה ואיך אפשר להתייעל.

<עזרא שמוש: הדוגמה הכי פשוטה שאני נותן – בבוקר לא לחמם קומקום מלא כדי לשתות כוס קפה אחד.

<עזרא שמוש: ויש עוד הרבה דברים.

<עזרא שמוש: ביום כדור הארץ בטקס שראש העיר נכח בו הוא הכריז על הקמת תחנת כוח ראשונה; הוא הגדיל ואמר – בעולם.

<עזרא שמוש: לא בישראל.

<עזרא שמוש: אני מקווה שאלה יהיו לא רק מילים, אלא גם מעשים.

<עזרא שמוש: כדי שזה יתממש, ולא רק בראש העין, אלא זה צריך להיות בכל ישראל, צריך מפגש של המשרדים הנוגעים בדבר: משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך ורשות החשמל כי הם קובעים את התעריף ויקבעו את הפיצוי לצרכנים החכמים שישתפו פעולה.

יעל כהן-פארן: אתה בעצם מדבר על שימוש באמצעים חכמים כדי לתמרץ אנשים להוריד צריכה, וצריך בשביל זה רגולציה שנותנת את התמריץ הכלכל.

יעל כהן-פארן: זה הנגה-ואטים שדיברנו עליהם קודם.

יעל כהן-פארן: לא ברור למשרד אם הוא צריך קודם את החקיקה או קודם לבוא עם הפתרונות.

יעל כהן-פארן: הם התווכחו כאן ביניהם.

<עזרא שמוש: דיברתם על תקן לבנייה ירוקה.

<עזרא שמוש: החזון בעתיד הוא שקבלנים יספקו את אלפי הדירות כבר עם שקעים חכמים שיאפשרו זאת בלי להוציא כספים מיותרים.

<עזרא שמוש: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: זה ייכנס בתקן הבנייה.

יעל כהן-פארן: אני מברכת על היוזמה, ומקווה שנצליח לראות תוצאות.

יעל כהן-פארן: אתם רק יצאתם לדרך.

יעל כהן-פארן: תספר לנו על ההתקדמות שלה.

יעל כהן-פארן: אנחנו מקווים לראות שהם יצטרפו.

<עזרא שמוש: זכינו למענק מקרן "שלי".

יעל כהן-פארן: אני רוצה לסכם את הדיון.

יעל כהן-פארן: צור מבקש להראות סרטון קצר מקמפיינים בעולם בנושא אקלים, אבל לפני כן אסתי כהן ליס ממשרד הבינוי.

יעל כהן-פארן: בבקשה, בקצרה.

<אסתי כהן ליס: אני ממשרד הבינוי והשיכון.

<אסתי כהן ליס: דיברנו כאן הרבה מאוד על מבנים, בעיקר על מבנים.

<אסתי כהן ליס: אני רוצה לציין שיש עבודה שאנחנו עושים עם המועצה לבנייה ירוקה לכלי מדידה לשכונות ירוקות.

<אסתי כהן ליס: כי למרחב הציבורי יש השפעה מאוד גדולה על ההתחממות.

<אסתי כהן ליס: אני לא אדבר על זה עכשיו, אבל הייתי שמחה להציג את זה באיזשהו שלב.

יעל כהן-פארן: מאה אחוז.

יעל כהן-פארן: זה לא הנושא של הדיון היום.

יעל כהן-פארן: אבל תודה לך.

יעל כהן-פארן: הוועדה ואני נמשיך לעקוב אחרי עמידה בלוח הזמנים שהציבה התכנית הממשלתית.

יעל כהן-פארן: בהתאם לדיווחים כאן נבקש מכל הגורמים לעשות מאמץ, ללחוץ יותר, לקצר את לוח הזמנים, לצאת לדרך עם כל התכניות, לקבל החלטות ולצאת לדרך גם עם ערבויות שדובר עליהן, ולא לעכב.

יעל כהן-פארן: אני באמת חושבת שכל המשק צריך את הדחיפה הענקית בכיוון הזה.

יעל כהן-פארן: זה ישליך על החיים של הרבה מאוד אנשים.

יעל כהן-פארן: כמו שאמר כאן צור, אין לנו הרבה זמן, וגם בעניין החינוכי אין לנו הרבה זמן.

יעל כהן-פארן: אנחנו צריכים לבוא בצורה משמעותית הרבה יותר ממה שנעשה כרגע.

יעל כהן-פארן: אני מברכת על הדברים שהוצגו גם על-ידי משרדי הממשלה וגם על-ידי הרשויות המקומיות שפועלות להגביר את המודעות ולהביא את הנושא הזה למערכת החינוך.

יעל כהן-פארן: אבל, בעיני, אנחנו צריכים לפעול הרבה יותר מהר.

יעל כהן-פארן: אני מצפה מהממשלה לחשוב ולראות איך היא מתקצבת בתקציב משמעותי קמפיין שיעלה את המודעות הציבורית, שיעלה בפני הציבור את האפשרויות שעומדות בפניו כדי לפעול בנושא בין אם זה גג סולרי ובין אם לקחת אופניים או אוטובוס או לאכול פחות בשר – גם את זה חייבים לשים על השולחן.

יעל כהן-פארן: גגות סולריים, תחום שהתחיל להתקדם – וגם שמענו על זה כאן היום – דורש דחיפה ממשלתית, דורש קריאה לציבור והעלאה של המודעות שלו לאפשרות שעומדת בפניו.

יעל כהן-פארן: חוני יצא מהחדר, אבל משרד האנרגיה, רשות החשמל, זה ממש לפתחכם.

יעל כהן-פארן: הציבור לא יודע שיש דבר כזה גג סולרי שהוא פטור ממס, ושהוא יכול ליישם אותו מחר בבוקר, וזה אפילו כלכלי לו.

יעל כהן-פארן: אנחנו עושים ככל שביכולתנו.

יעל כהן-פארן: הפוסט שלי כשעבר החוק קיבל מאות אלפי צפיות, אבל זה לא יכול להיות שזה יעלה רק בפייסבוק.

יעל כהן-פארן: זה משהו שצריך להגיע למיליוני אנשים.

יעל כהן-פארן: יש היום הדרכים לעשות את זה, לכם יש המשאבים לעשות את זה.

יעל כהן-פארן: אני מצפה שזה יקרה.

יעל כהן-פארן: כדי לראות איך עושים את זה, צור הכין סרטון קצר.

יעל כהן-פארן: בבקשה, ממש שתי דקות.

<צור משעל: אני רק אגיד שנאור ירושלמי ואני לפני כמה חודשים יזמנו את הרעיון של דיון בנושא חינוך והסברה.

<צור משעל: אם זה יהיה הדיון הראשון והאחרון אז לא נצליח לעשות את זה.

<צור משעל: אני מאוד מודה לחברת הכנסת יעל כהן-פארן שלקחתם את העניין הזה ברצינות.

<צור משעל: אנחנו חייבים להמשיך ולהתמיד כי זה הולך יד ביד.

<צור משעל: לא נראית כאן התקדמות גדולה של משרדי הממשלה מכל מיני סיבות – לא מסיבות לא טובות.

<צור משעל: זה לא יתקדם אם החינוך לא יירתם לזה, ולהפך – זה חייב לבוא יד ביד.

יעל כהן-פארן: גור, לא נתתי לך את זכות הדיבור, אלא את הזכות להקרנת הסרט.

<צור משעל: זה היה סיכום.

<צור משעל: מי שמציג את הנושא בצורה הכי טובה בארצות-הברית זה בחור בשם ביל ניי.

<צור משעל: אני מראה פה דוגמה קטנה.

<צור משעל: פה הוא נותן כלים למעבר לאנרגיה מתחדשת לגגות סולריים.

<צור משעל: אנחנו צריכים לעשות את זה גם בישראל בצורה הרבה יותר מסיבית.

<צור משעל: (צפייה בסרטון).

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: אני מודה לכל המשתתפים.

יעל כהן-פארן: הרעיון הובן.

יעל כהן-פארן: אני מקווה שנראה סרטון דומה רק שיהיה יותר אפקטיבי לישראלים.

יעל כהן-פארן: זה קצת איטי מדי.

יעל כהן-פארן: תודה רבה לכולם.

יעל כהן-פארן: ניפגש בחודש הבא.