ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 704, 2017-05-16 12:20

משה גפני: תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי), התשע"ז–2017.

משה גפני: מי מציג?

<שלמה פשקוס: אציג בכמה משפטים.

משה גפני: כן, בסדר.

משה גפני: אם אפשר רק להיות ממוקד.

<שלמה פשקוס: לפני מספר חודשים העברנו תיקון לחוק עידוד השקעות הון, כבוד היושב-ראש זוכר, אחרי הרבה עבודה.

<שלמה פשקוס: במסגרת זה יצרנו משטר מס תחרותי לחברות עתירות ידע בישראל, בראי הכללים הבין-לאומיים החדשים למיסוי החברות האלה.

<שלמה פשקוס: אמצנו את הכללים הבין-לאומיים ושינינו את שיעורי המס.

<שלמה פשקוס: במסגרת זה הסמכנו את שר האוצר, באישור הוועדה, להתקין תקנות שמיישמות את הכללים הבין-לאומיים לפרטים.

<שלמה פשקוס: החוק מותנה בהתקנת התקנות והכניסה לתוקף.

<שלמה פשקוס: ועכשיו אנחנו מביאים תקנות, אחרי הרבה עבודה ולמידה מהמצב הבין-לאומי.

<שלמה פשקוס: זה ככה בגדול ככותרת.

<שלמה פשקוס: נשמח לענות על שאלות.

משה גפני: בסדר, תסביר את התקנות.

מיקי לוי: כן, לא הבנתי את ההעדפה הטכנולוגית.

<גיא גולדמן: להתחיל לקרוא?

<גיא גולדמן: להסביר קודם.

מיקי לוי: מהי ההעדפה הטכנולוגית פה?

<גיא גולדמן: הכנסה טכנולוגית מועדפת זה חלק ההכנסה הטכנולוגית שהוגדרה בחוק, שעליו ניתן שיעור מס מופחת, מס חברות - - -

מיקי לוי: תן לי דוגמה בבקשה.

<שלמה פשקוס: מהי הכנסה טכנולוגית?

<שלמה פשקוס: זה הוגדר כבר בחוק, אבל הכנסה טכנולוגית - - -

מיקי לוי: אני לא מבין.

מיקי לוי: אני מתנצל שאני מבקש.

<גיא גולדמן: קניין רוחני.

<גיא גולדמן: פטנט או תוכנה.

<שלמה פשקוס: חברת תוכנה, לצורך הדוגמה, למרות שאנחנו לא דנים במקרים של חברות, חברת "צ'קפוינט", מוכרת תוכנות ללקוחות בכל העולם.

<שלמה פשקוס: ההכנסה שלה נחשבת להכנסה טכנולוגית – לא כולה אבל רובה – כי היא מבוססת על קניין רוחני, שזה התוכנות של החברה.

משה גפני: כן, הלאה.

משה גפני: הסבר לפני שמתחילים להקריא את התקנות.

משה גפני: שאם יש את המרכיב הטכנולוגי אז - - -

<שלמה פשקוס: אם יש מרכיב טכנולוגי, והוא מבוסס על מחקר ופיתוח שבוצע בישראל.

<שלמה פשקוס: זו המהות.

משה גפני: אוקיי.

משה גפני: והמיסוי אז הוא פחות - - -

<שלמה פשקוס: המיסוי אז הוא מופחת ממס חברות רגיל.

<שלמה פשקוס: ויש לנו שיעורים, אזכיר את השיעורים שהוועדה חוקקה לפני מספר חודשים: אם אתה מפעל גבוה מ-10 מיליארד שקלים במחזור, אז 6% מס חברות, 4% מס דיבידנד.

<שלמה פשקוס: אם אתה מפעל קטן ממחזור של 10 מיליארד – 12% במרכז, 7.5% בפריפריה.

משה גפני: יש מהאורחים מי שמתנגד?

משה גפני: אילן.

<אילן פלטו: רק ביקשתי להזכיר, שעדיין יש לנו חוב של רשות המיסים בנושא של הכרה בהוצאות ההנפקה.

<אילן פלטו: עד היום עדיין חברה שמנפיקה בבורסה, הוצאות ההנפקה שכרוכות בהנפקה לא מוכרות כהוצאה מסיבות עלומות.

משה גפני: יש מישהו שיכול להגיד על זה משהו?

<גיא גולדמן: גיא גולדמן, חקיקה, רשות המיסים.

<גיא גולדמן: בזמנו היה דיון אחר של רשות ניירות ערך, הצענו הוראת שעה, היינו בדין ודברים אתך, אדוני.

<גיא גולדמן: אבל הצעת החוק הזאת לא עולה לדיון, אז אין לי איך להתייחס אליה עכשיו.

<גיא גולדמן: זאת אומרת, זה בהצעת חוק נפרדת, זה לא קשור לדיון הזה.

משה גפני: זה צריך להיות בהצעת חוק?

<גיא גולדמן: חקיקה ראשית, כן.

משה גפני: חקיקה ראשית?

<גיא גולדמן: כן, בוודאי.

משה גפני: מתי זה יעלה?

<גיא גולדמן: היה איזשהו חוק של רשות ניירות ערך שעלה, שדובר להכניס בו תיקון עקיף כזה.

<גיא גולדמן: הצענו הוראת שעה, היו אנשים שהיו להם הסתייגויות, אבל זה לא חלק מהדיון הזה.

<קריאה: זה לא רלוונטי לדיון הזה.

משה גפני: אם אפשר, שלומית, בשבוע הבא יהיה לנו חקיקה, יש לנו עוד קרנות סל וכל החקיקות מהסוג הזה, אולי לנסות להכניס את זה באחד החוקים האלה.

משה גפני: אם אתם לא מתנגדים.

<גיא גולדמן: לא, הצענו הוראת שעה.

<אילן פלטו: זה מוסכם על כולם.

<אילן פלטו: גם על משרד האוצר, גם על רשות המיסים.

משה גפני: נראה אם נוכל.

משה גפני: המגמה היא ללכת לפתור את זה, בגלל שאני שומע שגם אין התנגדות כזאת.

משה גפני: אז ננסה להכניס את זה באחד החוקים בשבוע הבא.

משה גפני: בסדר.

<אילן פלטו: תודה.

<שלומית ארליך: אולי רק נאמר עוד מילה לגבי המועדים.

<שלומית ארליך: בחוק נקבע שהתיקון שעשינו בחוק ההסדרים האחרון לא נכנס לתוקף עד שהעניינים שמובאים פה מוסדרים בתקנות.

<שלומית ארליך: מהרגע שבו נסדיר את זה בתקנות, אז כל הפרק ייכנס לתוקף.

<שלמה פשקוס: רטרואקטיבית מ-2017.

<שלומית ארליך: נגיע לזה.

<שלומית ארליך: אז, גיא, תתחיל.

משה גפני: בבקשה.

<גיא גולדמן: תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי), התשע״ז–2017.

<שלומית ארליך: אעצור אותך פה.

<שלומית ארליך: לעניין הוצאות מחקר ופיתוח יש לי הערה: כיוון שהחוק הראשי בעצם קובע מהן הוצאות מחקר ופיתוח, יש התייחסות לכך כהוצאה שהרשות הלאומית לחדשנות אישרה בכל שנת מס, וגם כהוצאות מסווגות כהוצאות מחקר ופיתוח, כמו בדיוק פסקה (1).

<שלומית ארליך: אבל בעצם החוק עצמו לא מגדיר את מה שגיא יקרא תיכף בהמשך, את פסקאות (2) ו-(3).

<שלומית ארליך: ולכן אני חושבת שלנו אין את הסמכות לקבוע פה את ההגדרה של הוצאות מחקר ופיתוח.

<שלומית ארליך: וככל שרוצים לקבוע את ההגדרה הזאת, זה צריך להיות בחקיקה הראשית.

משה גפני: כן, אני אתך.

<גיא גולדמן: החברות ביקשו שנכניס הבהרה מפורשת להגדרה של הוצאות מחקר ופיתוח, כי הן חששו מיישום מחמיר של הוראות החוק בעניין הזה.

<גיא גולדמן: הן רצו הבהרה מפורשת.

<גיא גולדמן: בעינינו זה די עולה בקנה אחד עם פרשנות החוק.

<שלומית ארליך: מה לגבי תיקון של החוק?

<גיא גולדמן: נוציא בעתיד תיקון לחוק בעניין הזה, תיקון להטבות ולקניין רוחני.

<גיא גולדמן: יש כמה וכמה נושאים שצריך להסדיר.

<שלומית ארליך: מתי אתם מתכוונים להוציא תיקון?

<שלומית ארליך: סדר גודל של לוחות זמנים?

משה גפני: אתם יודעים מה אתם רוצים בתיקון של החוק?

<שלמה פשקוס: העניין הזה הוא עניין שלא בטוח, להבנתי, שצריך תיקון חוק.

<שלמה פשקוס: אפשר לפרש גם - - -

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אבל אני מקבל את העמדה של שלומית, שצריך תיקון חוק, מה לעשות.

<שלומית ארליך: אז אתה מדבר על פרשנות.

<שלומית ארליך: זאת אומרת, לא לנסח את זה בתקנות, אלא כן אפשר מבחינתכם - - -

<שלמה פשקוס: החוק מדבר על זה לעניין אחר, פה צריך להגדיר מחדש - - -

משה גפני: אבל הוא לא מיישם את זה בפועל.

<גיא גולדמן: לא, ניישם.

<גיא גולדמן: אני אומר עכשיו שניישם.

משה גפני: אתה מיישם בפועל?

<גיא גולדמן: כן.

משה גפני: אז תביאו תיקון לחוק.

משה גפני: הלאה.

<שלומית ארליך: רגע, אבל צריך להיות ברור, שמבחינת

<שלומית ארליך: כם לא תהיה פגיעה כתוצאה מזה.

<שלמה פשקוס: לא.

משה גפני: בסדר, אז נלך בדרך המלך.

<שלמה פשקוס: אנחנו כן חושבים שמן הראוי לחדד את זה בתקנות, בסדר?

משה גפני: בסדר, הלשכה המשפטית אצלנו אומרת שצריך תיקון חוק.

<שלומית ארליך: אנחנו רואים קושי לחדד את זה בתקנות כשיש התייחסות להוצאות מחקר ופיתוח בחקיקה הראשית.

<שלומית ארליך: ולדעתנו המקום הנכון לתקן הוא בחקיקה הראשית, כך שזה יחול על התקנות.

<שלמה פשקוס: ולכן אי-אפשר שזה יהיה בתקנות עד שלא מתקנים את החקיקה הראשית?

<שלומית ארליך: לא, כי במקומות שבהם יש התייחסות להגדרות בחקיקה ראשית, התקנות שותות את ההגדרה מתוך החקיקה הראשית.

<שלמה פשקוס: זה לא הגדרה לאותו עניין.

<שלמה פשקוס: את צריכה לראות מאיפה ההסמכה.

<שלומית ארליך: זה לא משנה.

<שלמה פשקוס: זה הגדרה לעניינים אחרים.

<שלומית ארליך: כשאתה תתקן את החוק - - -

משה גפני: רבותי, שלומית, תתקנו את החוק, תיישמו אותו כבר עכשיו.

<שלומית ארליך: את ההגדרה.

משה גפני: כן, את ההגדרה.

משה גפני: תביאו בחקיקה ונאשר את זה.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: תביאו את זה מהר.

משה גפני: אנחנו עובדים כל השבוע, חוץ משבת, ועוד כמה ימים שאנחנו לא עובדים.

<שלומית ארליך: אז אנחנו בעצם מורידים את ההגדרה של הוצאות מחקר ופיתוח, אבל כן בפועל - - -

<שלומית ארליך: אז מה אתה רוצה שיהיה?

<שלומית ארליך: "הוצאות מחקר ופיתוח" - - -

<גיא גולדמן: כהגדרתן בחוק אפשר.

<גיא גולדמן: אבל הסיפה הזאת של "למעט הוצאות פיננסיות, והוצאות כאמור על מבנה שאינו מיתקן ייעודי לפיתוח נכס לא מוחשי" – זה חייב להיות שם, בגלל שזה אמות המידה הבין-לאומיות.

<שלומית ארליך: טוב.

<צביקה ליבוביץ': להוריד את (2) ו-(3) ולהשאיר את הסיפה.

<גיא גולדמן: כן, בסדר.

<שלומית ארליך: בסדר.

<שלומית ארליך: אז אנחנו מורידים את (2) ו-(3), משאירים את (1).

<שלומית ארליך: נעשה את הסיפה – " למעט הוצאות פיננסיות" ואילך.

<שלומית ארליך: ו-(2) ו-(3) בעצם אבל אתם כן בפרשנות תחילו את זה כבר היום.

<שלומית ארליך: בואו רק תסבירו מה זה (2) ו-(3) ומה אתם בעצם תחילו, וגם את הסיפה שמתייחסת - - -

אני אומר: הסיפור של פסקה (2) אלה חברות שנותנות שירותים.

אני אומר: ההוצאות לא מסווגות אצלן כהוצאות מחקר ופיתוח אלא כמכר, אבל זה ניואנס מבחינתנו, התכוונו ליישם גם את העניין הזה.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: אני אומר לרבות, כי ההגדרה של הכנסה טכנולוגית כבר מצויה בחוק.

משה גפני: אבל הוספנו פה פסקה שמאפשרת לתת הטבה גם על הכנסה מפיצויים בשל הפרת זכויות.

משה גפני: כיוון שזה עולה בקנה אחד עם הסטנדרט הבין-לאומי, אפשר לתת את זה – אנחנו נותנים.

<שלומית ארליך: רק צריך לציין אולי לפרוטוקול, שבעצם ההבחנה בין הוצאות מחקר ופיתוח שמוגדרות בחוק להכנסה טכנולוגית זה שבהגדרה לחוק של הכנסה טכנולוגית יש סמכות לשר האוצר לקבוע הכנסה מסוגים נוספים שעומדים באמות המידה.

<גיא גולדמן: שזה בהתאם לסמכות הזאת.

<שלומית ארליך: בסדר.

משה גפני: הלאה.

<שלומית ארליך: רגע, אולי תסביר קודם פסקה (2) עד ה"למעט".

<גיא גולדמן: אסביר.

<גיא גולדמן: יש לנו הגדרה בחוק להכנסה מידע.

<גיא גולדמן: קיבלנו הערה מה-OECD, לפיה מחזורי העסקאות שנקבעו בחקיקה הראשית צריכים להתייחס לממוצע של חמש שנים אחורה, ולא לשנה אחורה כמו שמופיע בחוק.

<גיא גולדמן: בחוק התחייבנו לעשות תקנות שיעמדו בהתאם לאמות המידה הבין-לאומיות, ואנחנו באים להסדיר את זה עכשיו, בהתאם להערה שקיבלנו מה-OECD.

<גיא גולדמן: הם בהמלצות ה-BEPS.

<גיא גולדמן: הם תרגום של יורו, הם המרה מיורו לשקלים.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: עכשיו, כשמדובר במפעל טכנולוגי, יש בעצם הגדרה בחוק של מפעל טכנולוגי כמועדף או מועדף מיוחד.

<גיא גולדמן: נכון.

<שלומית ארליך: אז פה בעצם זה מתייחס לשניהם.

<גיא גולדמן: לשניהם.

<גיא גולדמן: נכון.

<שלומית ארליך: ופה מדברים על מפעל טכנולוגי שלא נרשם בשלו פטנט?

<צביקה ליבוביץ': בדיוק.

<צביקה ליבוביץ': לא פטנט או תוכנה.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: אז ה"למעט"?

<שלומית ארליך: מה התנאי?

<גיא גולדמן: שוב, זה בא להתגבר על התנאי שבחקיקה הראשית נקבע, כי קיבלנו הערה מה-OECD.

<שלומית ארליך: שמהו התנאי?

<גיא גולדמן: אנחנו הולכים לפי החמש שנים ולא לפי השנה.

<גיא גולדמן: זה מה שמנחה אותנו.

<גיא גולדמן: לפי ממוצע של חמש שנים אחורה.

<שלומית ארליך: אוקיי.

משה גפני: הלאה, לא להתעכב.

משה גפני: כשיש הערות, אז הערות, אבל מה שלא – להתקדם.

<גיא גולדמן: בסדר גמור.

<גיא גולדמן: תקנה 2 – הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון לעניין סעיף 51כז לחוק.

<גיא גולדמן: זאת התקנה שקובעת למעשה ממה נגזרת הטבת המס, איזה חלק של ההכנסה הטכנולוגית ואיזה חלק של רווח ההון יהיו עליהם את שיעורי המס המופחתים.

<גיא גולדמן: לא, אני חושב שעכשיו זה ברור.

<צביקה ליבוביץ': זו טכניקה יישומית, שכבר מיושמת למעשה בחוק עידוד השקעות הון הרגיל כבר שנים.

<צביקה ליבוביץ': וזה - - - לקחת את ההכנסה שמזוהה כהכנסה הזכאית, ולעשות עליה את הנוסח, לפי הכללים הבין-לאומיים, לייחס את החלק שהוא זכאי בכל מדינה.

<צביקה ליבוביץ': כלומר, לקורא שמכיר, שמתעסק, ולאותן חברות זה מאוד ברור.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: עכשיו, פה כל פעם שאתה מקריא "ההכנסה הטכנולוגית" הכוונה היא להכנסה טכנולוגית שהיא לא הכנסה טכנולוגית מועדפת.

<גיא גולדמן: נכון מאוד.

<גיא גולדמן: זה הבסיס שממנו נגזרת ההכנסה הטכנולוגית המועדפת.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: בפיתוחו של הנכס הכוונה, נכון?

<שלומית ארליך: אפשר להוסיף "של הנכס"?

<גיא גולדמן: נכון.

<גיא גולדמן: בעיני זה מובן מאליו – בפיתוחו.

<צביקה ליבוביץ': אפשר, אפשר.

<גיא גולדמן: "בפיתוחו של הנכס" – אין בעיה.

<שלומית ארליך: טוב.

<שלומית ארליך: יש לנו בעצם נוסחה שקובעת איך תיגזר הטבת המס על הכנסה טכנולוגית, והיא תיגזר באופן הבא: יחס שבין הוצאות מחקר ופיתוח מוכרות לבין סך כל הוצאות המחקר והפיתוח, שכוללות גם הוצאות מחקר ופיתוח לא טובות, כפי שיפורט להלן.

<שלומית ארליך: נראה בהמשך התקנות איך אפשר להתגבר על התקנה הזאת, ברמה של מוצר, קבוצת מוצרים וכיוצא באלה.

<שלומית ארליך: 3 – הוצאות מחקר ופיתוח לצורך חישוב הכנסה טכנולוגית מועדפת.

<שלומית ארליך: זאת תקנה שמסבירה מהן ההוצאות המוכרות, שהתייחסנו אליהן בתקנה 2.

<שלומית ארליך: פה אולי נשנה קצת את המבנה, כי אי-אפשר להבין מה זה אומר.

<שלומית ארליך: זה יהיה אולי, אם מקובל עליכם: לא ייכללו הוצאות מחקר ופיתוח אשר מפעל טכנולוגי שהוצאותיו כאמור חושבו לפני תקנה 10, שמדברת על הוראת שעה ותיכף תתייחסו אליה, הוציא עובר – אם אפשר מבחינת

<שלומית ארליך: כם עד או מילה חלופית, כי אנחנו לא כל כך נוהגים להשתמש בזה – ליום ג' בשבט התשע"ז (1 בינואר 2017).

<גיא גולדמן: זה רק תחביר, החלפת שם - - -

משה גפני: כן, אבל זה יותר מובן, כי כשקראת את זה היה נראה קצת בעיה.

<גיא גולדמן: בסדר גמור.

משה גפני: הלאה.

<שלומית ארליך: לא, רגע, אבל תסביר.

<שלומית ארליך: תסביר את התאריכים ואת הוראת השעה.

<גיא גולדמן: יש הוראת שעה שמאפשרת לחברות לעבוד לא ברמת נכס בודד ולא ברמת מוצר אלא ברמת כל הנכסים וכל קבוצות המוצרים של החברה, הוראת שעה של חמש שנים.

<גיא גולדמן: ועל-פי הסטנדרטים הבין-לאומיים, חברות שלא נכנסו להוראת השעה הזאת, אז לא ייכללו הוצאות מחקר ופיתוח אשר הוצאו לפני יום תחילת החודש.

<שלמה פשקוס: אלה שכן נכנסו להוראת השעה, אז הם מתחילים לעבוד רק מ-2017.

<שלומית ארליך: אבל מבחינת התחילה גם יש הוראה שבעצם מסייגת את התחילה של התקנה הזו בלבד, ואומרת שהתחילה שלה תהיה ב-1 בינואר 2022.

<גיא גולדמן: נכון.

<גיא גולדמן: הם ממילא בהוראת שעה.

<גיא גולדמן: הם ממילא עד 2022 בהוראת השעה, ולכן זה חל לגביהם רק עם סוף הוראת השעה החל מ-2022.

<שלומית ארליך: אוקיי.

משה גפני: הבנו.

משה גפני: לא, אבל הבנו.

משה גפני: כן.

<שלומית ארליך: הכוונה גם להלן, נכון?

<שלומית ארליך: זאת אומרת, אלה שלמטה אתם מתכוונים.

<גיא גולדמן: כן.

<גיא גולדמן: הבאים, נכון.

<גיא גולדמן: מפעל קבע הכוונה לסניפים של המפעל הטכנולוגי מחוץ לישראל.

<גיא גולדמן: הכול פה בהתאם לסטנדרט הבין-לאומי והמלצות ה-BEPS.

<שלומית ארליך: שמה זה אומר?

כפי שמפורט: ו-(ב) קבלן משנה תושב ישראל שהוא צד – אם הוא תושב ישראל אז זה בסדר שהוא צד קשור.

כפי שמפורט: זה מה שבא להגיד - - -

<צביקה ליבוביץ': את אותם מבחנים, כמו שמחילים על החברה, מחילים אותם גם על קבלן המשנה, לפי אותן אמות מידה.

<צביקה ליבוביץ': זה השינוי.

<גיא גולדמן: ועם הסייגים שכתובים שם – ובלבד שהוצאותיו היו הוצאות מוכרות – אחרת זה לא שם.

<גיא גולדמן: ושוב, אנחנו מדברים פה על מחקר ופיתוח מחוץ לישראל.

<שלומית ארליך: עכשיו, גם פה בעצם למפעל טכנולוגי יש הגדרה בחוק.

<שלומית ארליך: בעצם למה צריך את ההתייחסות פה למפעל טכנולוגי?

<גיא גולדמן: כל הסעיף הקטן הזה מתייחס להוצאות מוכרות בפיתוח נכס לא מוחשי, ששימשו במחקר ופיתוח מחוץ לישראל.

<גיא גולדמן: רצינו למנוע זליגה של פעילות לחו"ל, רצינו לשמור פה את העובדים, לשמור פה את הפיתוח, ועשינו מין שלייקעס, שאם יש חריגה, אם יש בריחת פעילות מחוץ לישראל, אז ההוצאות מחוץ לישראל לא יוכרו לאותו מפעל.

<גיא גולדמן: זה הרציונל.

<שלמה פשקוס: היה צורך, מאחר שאנחנו לעניין הזה ספציפית, יש איזון בין הצורך לאפשר לחברות מידע לעשות פעילות בחו"ל, בין שלא תברח פעילות מישראל, נדרשת הגדרה מיוחדת רק לצורך הזה לעניין אי צמצום פעילות בישראל.

<שלומית ארליך: תסביר את זה, גיא.

<גיא גולדמן: אתה רוצה להסביר?

<צביקה ליבוביץ': פה, כמו ששלמה אמר, הפעילות שאנחנו חוששים או רוצים למנוע את ההסטה של זה, למעשה העובדים - - - לדוגמה בודקים מה היקף הפעילות עם מקדם כזה או אחר דקה לפני, ורוצים לשמר את אותה פעילות.

<צביקה ליבוביץ': וקבענו שה-tolerance הוא 20%.

<שלומית ארליך: איך זה נקבע, ה-20%?

<צביקה ליבוביץ': בכמות עובדים.

<צביקה ליבוביץ': מספר העובדים נגיד לפני - - -

<שלומית ארליך: הבנתי.

<שלומית ארליך: אבל למה דווקא 20%?

<צביקה ליבוביץ': ה-20% זה מקדם שנראה לנו שנראה לנו סביר.

<צביקה ליבוביץ': יש פה גם נקודת איזון בין לא לקבוע משהו שהוא נמוך מדי, ואז כל עובד שעוזב את העבודה, אנחנו נכנסים למשהו שלא התכוונו.

<צביקה ליבוביץ': זה רף שהוא נראה לנו מהותי מספיק – גם נותן את המרווח לחברות, בדינמיות היום-יומית, וגם משקף שמעליו זה כבר מהותי.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: (2).

<גיא גולדמן: זה אותו מנגנון, רק במקום מספר העובדים – עלות שכר העובדים.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: תסביר.

<גיא גולדמן: זה בסך הכול בא ליצור מצב שלא יהיה עודף.

<צביקה ליבוביץ': נכון.

<צביקה ליבוביץ': יש מקדם מובנה כפול 130%, אבל שיהיה ברור שלא יקבלו מה שנקרא הוצאה מעבר ל-100% של ההוצאה.

<צביקה ליבוביץ': זה טכני.

<גיא גולדמן: זה הרי אמור להיות חלק מההכנסה הטכנולוגית, לא יכול להיות עודף שנותן את התוצאה מעוותת.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<גיא גולדמן: זו הוראה תפעולית שבאה להגדיר את האופן בו עובדים – שבאה לייחס - - -

<שלומית ארליך: פה צריך להתאים קצת את הנוסח למה שלמעלה, זה בעצם אותם סעיפים.

<גיא גולדמן: כן, יש הגהות פה.

<שלומית ארליך: במסגרת ההבחנה בין תושב ישראל לתושב חוץ.

<גיא גולדמן: לא, אסביר.

<גיא גולדמן: זה הכול פה בהתאם לסטנדרט הבין-לאומי.

<גיא גולדמן: ככלל, כשחברה רוכשת IP זו נחשבת הוצאה רעה, הוצאה לא מוכרת, בנוסחת ה-NEXUS.

<גיא גולדמן: ופסקה (1) ופסקה (2) קובעת חריגים לעניין זה בהתאם לסטנדרטים של ה-OECD.

<גיא גולדמן: זה הכול.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<גיא גולדמן: מה שאמרתי לך, שלומית, לפני, זה בהתאם לסטנדרטים של ה-OECD.

<שלומית ארליך: תסביר רק מה זה קושי ממשי ושאינו שרירותי, ואיך - - -

<גיא גולדמן: שהביזנס של החברה הוא כזה שהיא לא יודעת לייחס את ההוצאות פר נכס, אלא היא עובדת ברמת מוצר או ברמת קבוצת מוצרים, כפי שנראה בהמשך.

<שלומית ארליך: מי קובע מה זה קושי ממשי?

<שלומית ארליך: מה למשל?

<שלומית ארליך: מה זה מסמכים מעידים?

<שלמה פשקוס: למשל מסמכים שמעידים שההוצאות לא יוצאות - - - ברמת מוצר אלא הן יוצאות ברמת קבוצת מוצרים.

<שלמה פשקוס: אתה צריך להוכיח שההוצאות R

<גיא גולדמן: סעיף קטן (ג) נועד לתת לחברות ודאות.

<שלומית ארליך: זה סוג של Pre-Ruling, נכון?

<גיא גולדמן: כן.

<שלומית ארליך: רגע, פה ב-(ג) – גם ב-Pre-Ruling, אני חושבת, יש איזושהי זכות כן להגיב או להתייחס או לערער כאילו על החלטה שניתנה.

<שלומית ארליך: פה אתם לא רוצים לאפשר?

<שלומית ארליך: יש איזושהי הערה, התייחסות?

< אבירם ז'ולטי: לא לא, הוא שאל, צביקה, על הנושא של דיון חוזר בדבר הזה.

< אבירם ז'ולטי: אמרתי שזה לא קשור לחוק החדשנות.

משה גפני: מי הדובר?

<אבירם ז'ולטי: אבירם ז'ולטי, מנהל חטיבת תמיכות ותפעול ברשות החדשנות.

משה גפני: בסדר.

<שלומית ארליך: למה?

<גיא גולדמן: כדי שלא יהיה ניצול לרעה, ושתהיה בקרה מסודרת על איך חברות עובדות.

<גיא גולדמן: אז אי-אפשר לחזור מהבחירה.

<גיא גולדמן: כל כמה שנים.

<גיא גולדמן: צריך שתהיה ודאות.

<שלומית ארליך: 60 ימים זה לא מעט מדי?

<גיא גולדמן: לא, עברנו שימוע מסודר עם החברות, לא התקבלו הערות בקשר לזה.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<שלומית ארליך: ובכל זאת, 60 ימים זה לא מעט מדי?

<שלומית ארליך: אוקיי.

<גיא גולדמן: ייחוס הכנסה – נתחיל עם הכנסה המיוחסת לייצור, יש סמכות בחוק לקבוע גם את זה בתקנות.

<שלומית ארליך: שבעצם מה שהיא אומרת, זה שבתחום הפעילות שבו נהוגה שיטה הקובעת מחיר לעסקה כרווח בשיעור קבוע המתווסף לעלויות הישירות, הרווח יהיה בשיעור הקבוע שהתקבל בעסקאות דומות.

<גיא גולדמן: נכון.

<שלומית ארליך: אוקיי.

<גיא גולדמן: עכשיו, צריך לקרוא את זה ביחד עם (ב).

<גיא גולדמן: זאת אומרת, אנחנו עובדים עם מחירי העברה, אבל יש ברירת מחדל לפיה אנחנו עובדים ב-Cost Plus 10, השיטה הזאת של Cost Plus 10.

<גיא גולדמן: ואם פקיד השומה או המפעל רוצה לסתור את זה, אז הוא יכול.

<גיא גולדמן: אבל ברירת המחדל שעובדים לפי Cost Plus 10.

<גיא גולדמן: אסביר.

<גיא גולדמן: הכנסה של נכס המשמש לשיווק זו הכנסה שלא ניתנת עליה הטבה.

<גיא גולדמן: איך מייחסים אותה?

<גיא גולדמן: לפי מחירי העברה.

<גיא גולדמן: אבל אם לא עלתה הכנסה זו על 10% מסך כל ההכנסה, הוא רשאי שלא לייחס את ההכנסה.

<גיא גולדמן: הלאה.

<שלומית ארליך: אין לזה באמת משמעות, כיוון שהן ממילא לא נכנסו עדיין, החוק לא בתוקף, הפרק הזה לא בתוקף עד שהתקנות לא נכנסות.

<שלומית ארליך: זאת אומרת, לא קרה שום דבר בתקופה הזאת.

<שלומית ארליך: תסביר את זה.

<גיא גולדמן: זה מאפשר לחברות פרק זמן של חמש שנים לעבוד ברמת חברה, לייחס את ההוצאות וההכנסות ברמת חברה, לא ברמת נכס, לא מוצר ולא קבוצת מוצרים.

<גיא גולדמן: זו הקלה בהתאם לסטנדרטים הבין-לאומיים.

משה גפני: כל הכבוד לך.

משה גפני: אני במקומך, הייתי רואה שאני ככה ממהר, הייתי שואל עוד שאלות.

משה גפני: יש הערות לתקנות הללו?

משה גפני: תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי), התשע"ז–2017, עם התיקונים שנאמרו פה במהלך הדיון.

<גיא גולדמן: רק, אדוני, הבהרה לפני כן.

<גיא גולדמן: אמרתי לשלומית לפני הדיון: נעשה הגהות ביחד אחרי הדיון.

<גיא גולדמן: בתקנה 2(ב) למשל צריך להוסיף: רווח הון להכנסה טכנולוגית – זה אותו דבר.

משה גפני: מה שלא משנה באופן מהותי את התקנות, אז אפשר לעשות את זה.

<גיא גולדמן: כמובן.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות?

משה גפני: ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד אישור התקנות – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו, אני רוצה להגיד לך, באופן דרמטי פה אחד.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.