ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 186, 2017-02-08 09:35

אברהם נגוסה: שלום לכולם.

אברהם נגוסה: אנחנו היום ממשיכים דיון שלישי בנושא שילובם של העולים החדשים בשירות המדינה ובמשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: אנחנו ביקשנו מ-מרכז המידע והמחקר של הכנסת שיבדקו את העניין ויציגו לנו, אני מאוד מברך אותם, הם הכינו לנו גם מצגת וגם דו"ח מלא, וצח בן יהודה עשה עבודה בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אני מבקש קודם כל שהוא יציג את הממצאים של מרכז המחקר והמידע, ולאחר מכן אנחנו נתייחס בהתאם.

אברהם נגוסה: בבקשה צח.

<צח בן יהודה: תודה אדוני היושב ראש.

<צח בן יהודה: אני חוקר במרכז המידע והמחקר של הכנסת.

<צח בן יהודה: כפי שהיושב ראש אמר, לקראת הדיון היום ריכזנו נתונים על העסקתם של עולים ועולים חדשים ביחידות השונות של שירות המדינה.

<צח בן יהודה: אני אציג את עיקרי הדברים שעלו במסמך, הוא נמצא לפניכם והוא יעלה בהמשך היום לאינטרנט, למי שירצה להרחיב.

<צח בן יהודה: לפני שנתחיל אבקש לציין שלאחרונה התקבל תיקון פה בכנסת לחוק שירות המדינה מינויים, החוק הגדיר תוספת בייצוג הולם גם לעולים חדשים, עולה חדש הוגדר כמי שעלה לישראל בהיותו בגיר וטרם עברו 12 שנים מיום עלייתו.

<צח בן יהודה: במסגרת המסמך הזה ביקשנו נתונים על עולים או עולים ותיקים - - -

רוברט אילטוב: אתה גם כתבת שחוק שירות המדינה 1999 קבע חובת ביטוי הולם וייצוג של קבוצות אוכלוסייה מסוימות בקרב העולים בשירות המדינה.

רוברט אילטוב: זאת אומרת, זה שיש חוק חדש שהוא מבהיר בצורה מפורשת - - - עולים, גם החוק הקודם לא פסל את הדבר הזה והמדינה הייתה חייבת לקלוט את העולים בהתאם לייצוג - - - זה חשוב לציין.

<צח בן יהודה: נכון.

<צח בן יהודה: זו תוספת לחוק שנכנסה לתוקף בתחילת השנה הנוכחית, 2017.

<צח בן יהודה: אז לצורך המסמך בתיאום עם חברי הכנסת של הועדה, ביקשנו נתונים על עולים, עולים ותיקים, עולה שעלה לישראל בין השנים 1989-2004 ובהתאם לתיקון לחוק עולה חדש הוגדר כל מי שעלה לישראל מאז ה- 1.1.2005, 12 שנים בארץ.

<צח בן יהודה: אני אבקש רק להבהיר מראש שהנתונים מתייחסים רק לעובדים בתקן, ביקשנו להוריד מראש נתונים על מתמחים, סטודנטים ועובדים ארעיים.

<צח בן יהודה: אז מהנתונים שקיבלנו מ-96 משרדי הממשלה ויחידות הסמך הממשלתיות ויחידות מערכת הבריאות שכפופים לנציבות, יש בסך הכל 71,186 עובדים, מתוכם 11,592 עולים ו-638 עולים חדשים.

<צח בן יהודה: בסך הכל, העולים והעולים החדשים ביחד מהווים 17.2% מכלל העובדים בשירות המדינה שכפוף לנציבות.

רוברט אילטוב: זה כולל את מערכת הבריאות?

<צח בן יהודה: כן.

<צח בן יהודה: זה סך הכל.

<צח בן יהודה: 17.2% כולל מערכת הבריאות.

<צח בן יהודה: בהמשך לשאלתך, הפרדנו את הנתונים - - - למערכת הבריאות ולכל שאר משרדי הממשלה ויחידות הסמך.

<צח בן יהודה: בעוד שב-64 משרדי ממשלה ויחידות הסמך בלי מערכת הבריאות, יש בערך 40,000 עובדים מתוכם 2,800 עובדים ועוד 50 עולים חדשים, כלומר כלל העולים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך בלי מערכת הבריאות הם כ-7%, כמעט 7.5%.

<צח בן יהודה: במערכת הבריאות שיעור העולים עולה משמעותית, כמעט פי 4.

<צח בן יהודה: ב-32 יחידות מערכת הבריאות יש בערך 31,000 עובדים, מתוכם כמעט 9,000 עולים ועוד 550 עולים חדשים, ומהווים ביחד 30% מכלל העובדים במערכת הבריאות.

<צח בן יהודה: אני רוצה לציין כהערת אגב שמירב העולים והעולים החדשים המועסקים בכלל שירות המדינה כולל מערכת הבריאות הם עולי ברית המועצות לשעבר, הם כמעט 90% מכלל העולים שמועסקים בשירות המדינה, וכמעט 15% מ - - -

רוברט אילטוב: זה הרופאים והאחיות.

<צח בן יהודה: כן.

<צח בן יהודה: עולי אתיופיה הם הקבוצה השניה בגודלה ומהווים כ-1.2%, אני מדגיש, עולי אתיופיה, לא יוצאי אתיופיה.

<צח בן יהודה: אנחנו גם עשינו איזו שהיא חלוקה של משרדי הממשלה לפי שיעור העולים שמועסקים בהם, מה שאתם יכולים לראות פה בשקף, למשרדי הממשלה בלי מערכת הבריאות, תשעה משרדים אין בהם אפילו עולה אחד, ב-33 משרדים יש בין 1% ל-9% מהעובדים בהם הם עולים חדשים וכן הלאה.

<צח בן יהודה: במערכת הבריאות התמונה קצת שונה.

<צח בן יהודה: ב-5 יחידות של מערכת הבריאות יש בין 10% ל-19% מהעובדים שהם עולים חדשים.

רוברט אילטוב: באיזה יחידות יש לנו - - -

<צח בן יהודה: זה מפורט במסמך.

<צח בן יהודה: במערכת הבריאות זה בעיקר בתי חולים, לשכות בריאות, בריאות הנפש וכיוצא בזה.

רוברט אילטוב: איזה יחידות אין שם עולים?

<צח בן יהודה: היחידות שאין בהם אף עולה זה המשרד למודיעין, המשרד לשוויון חברתי, המשרד לשיתוף פעולה אזורי, המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הרבנות הראשית, הרשות להתחדשות עירונית, הרשות לשוק ההון, משרד ירושלים ומורשת ונמל חדרה.

<צח בן יהודה: אנחנו גם עשינו איזו שהיא חלוקה של העובדים לפי הדירוגים שבהם הם מועסקים, פה אתם יכולים לראות העסקת עולים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך לפי הדירוגים שהם מועסקים בהם.

<צח בן יהודה: בכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך בלי מערכת הבריאות, הדירוג המנהלי הוא הדירוג שבו מועסקים המספר הגדול ביותר של עובדים.

רוברט אילטוב: מה זה הפקידים המנהליים?

<צח בן יהודה: בגדול זה תפקידים שדורשים השכלה תיכונית בשביל להתקבל.

<צח בן יהודה: בדרך כלל מי שיש לו תואר ראשון ואילך מתקבל לאחד הדירוגים האחרים, זה בהכללה.

רוברט אילטוב: כשאנחנו מדברים על העולים שהגיעו כ-50% עם תואר ראשון, שני ושלישי, אז הם מועסקים בעיקר במנהלי, ש- - - השכלה, זו הכוונה.

<צח בן יהודה: הכוונה היא ש-44% מהעולים שמועסקים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך - - -

רוברט אילטוב: הש.

רוברט אילטוב: ג. והמנקה, אלה התפקידים.

<צח בן יהודה: זה גם מנהלות משרד, מזכירות.

<קריאה: גם מנהלות לשכות לא חייבות להיות אקדמאיות.

רוברט אילטוב: תראי לי.

רוברט אילטוב: תראי לי עולה חדש מנהל לשכה.

<צח בן יהודה: כמו שאנחנו רואים, בדירוג המהנדסים יש ייצוג רב הרבה יותר לעולים, 16% לעומת 6% בקרב כלל עובדי המדינה.

<צח בן יהודה: הנתונים פה מפורטים, זה הכל במסמך.

<צח בן יהודה: בכלל שירות המדינה ושלא מערכת הבריאות גם עשינו התפלגות של העולים לפי דרגות השכר.

<צח בן יהודה: אנחנו רואים שכ-48% מהעולים והעולים החדשים מועסקים בדרגות הנמוכות, לעומת שיעור של 30% בקרב כלל העובדים.

<צח בן יהודה: בדרגות הבינוניות אנחנו רואים גם כן ייצוג חסר לעולים.

רוברט אילטוב: כלומר אנחנו רואים פה אפליה בעצם.

<צח בן יהודה: כן, אבל צריך להדגיש שחלק מאוד חשוב מהדרגות נקבע לפי וותק.

<צח בן יהודה: ועולים ועולים חדשים יכול להיות שהם פשוט לא הספיקו לצבור מספיק ותק כדי לעלות בדרגות.

רוברט אילטוב: אנחנו מדברים כמעט על 26-27 שנים.

אברהם נגוסה: בדרך כלל עושים את זה מכרז פנימי.

רוברט אילטוב: אז עולה חדש אין לו סיכוי.

אברהם נגוסה: ועולה חדש שאין לו ותק וגם ניסיון, ואז מי שיש לו ניסיון וותק הוא זה שעולה בדרגה ואז העולה ממלא את מקומו.

אברהם נגוסה: זו פרשנות.

<צח בן יהודה: כן.

<צח בן יהודה: זה נכון, אבל אני גם רוצה לציין שכרבע מכלל העובדים שנמצאים בשירות המדינה שלא במערכת הבריאות נקלטו רק בשלוש השנים האחרונות.

<צח בן יהודה: כלומר הם שלוש שנים במקרה הטוב, כרבע מהעולים, וזה בהחלט יכול להשפיע על הנתונים שמופיעים כאן.

<צח בן יהודה: במערכת הבריאות אנחנו רואים שיש 52% מהעולים העובדים במערכת הבריאות הם בדירוג האחיות לעומת 41% של כלל העובדים.

<צח בן יהודה: גם אצל הרופאים אנחנו רואים 17% של העולים לעומת 16% בקרב כל שאר העובדים.

<צח בן יהודה: במנהלי יש פחות עולים חדשים, 16% לעומת 21% מקרב כלל העובדים.

<צח בן יהודה: גם פה עשינו איזו שהיא חלוקה לפי דרגות שכר.

<צח בן יהודה: אנחנו רואים שפה 87% מהעולים והעולים החדשים במערכת הבריאות מועסקים בדרגות השכר הנמוכות, לעומת 78% מכלל העובדים במערכת.

<צח בן יהודה: גם כאן אנחנו רוצים לציין שכמעט 20% מהעולים נקלטו לעבודה בשלוש השנים האחרונות, שזה גם כן יכול להסביר למה הם עדיין בדרגות הנמוכות, כי הם לא צברו מספיק ותק.

<צח בן יהודה: כדי להשלים את התמונה, לא רק לגבי כמה עובדים וכמה נקלטו בשלוש השנים האחרונות, ביקשנו נתונים לגבי הגשת מועמדויות לשירות המדינה.

<צח בן יהודה: מהנתונים שקיבלנו מהנציבות - - -

רוברט אילטוב: אבל בשלוש השנים האחרונות, לאיזה תפקידים העולים - - -

<צח בן יהודה: את הפילוח הזה לא הצגנו כאן.

<צח בן יהודה: יש לנו את הנתונים - - -.

<צח בן יהודה: מתוך כלל המועמדויות בשנת 2016, מועמדויות ולא מועמדים, מועמד אחד יכול להגיש מספר מועמדויות, 10% מכלל המועמדויות לפחות היו של עולים חדשים ביחידות שירות המדינה שהן לא מערכת הבריאות.

<צח בן יהודה: במערכת הבריאות לפחות 14% מכלל המועמדויות היו של עולים.

<צח בן יהודה: אנחנו פנינו גם לגופים נוספים שקשורים לשירות המדינה לבקש נתונים, פנינו למשרד החינוך לבקש נתונים על עולים עובדי הוראה.

<צח בן יהודה: שיעור העולים והעולים החדשים מכלל עובדי ההוראה הוא 5.5%.

<צח בן יהודה: בגני הילדים יש הכי מעט עולים, 4.8%, בחטיבות הביניים יש את מירב העולים, 7.2%.

<צח בן יהודה: ביקשנו גם פילוח לפי סוגי החינוך, בחינוך הממלכתי 5.8%, בחינוך הממלכתי דתי 5.1%, בחינוך החרדי 4.4%.

<צח בן יהודה: במסמך עצמו גם יש לנו פירוט לפי רמת ההשכלה של עובדי ההוראה, לא הצגנו את זה כאן, אפשר להרחיב במסמך עצמו.

<צח בן יהודה: פנינו גם לכנסת שבה אחוז העולים מכלל העובדים הוא 8.2%.

<צח בן יהודה: במוסד לביטוח לאומי 5.7%, בהנהלת בתי המשפט 0.8% מהשופטים הם עולים חדשים.

רוברט אילטוב: הם עולים, לא עולים חדשים.

<צח בן יהודה: הם עולים.

<צח בן יהודה: נכון.

<צח בן יהודה: תודה.

רוברט אילטוב: אין עולה חדש אחד.

רוברט אילטוב: גם היום.

<צח בן יהודה: זה נכון.

<צח בן יהודה: אבל חוק שירות המדינה מינויים לא חל על מינוי של שופטים, השופטים נבחרים לפי חוק יסוד השפיטה והועדה שכבודו חבר בה.

<צח בן יהודה: פנינו גם למשטרת ישראל ששם 9% מה- - -

רוברט אילטוב: אבל לדוגמה ברשמים ובהוצאה לפועל ששם אין צורך בחוק מינויים פנימיים, אין בעצם רשמים בהוצאה לפועל.

<צח בן יהודה: אנחנו לא פנינו להוצאה לפועל לבקש נתונים, אבל מהנהלת בתי המשפט - - -

רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לפנות לכולם כי רק אתמול קיבלתי נתון ששני עולים שהגישו בקשה, לא עברו את ה - - - למרות שיש להם את כל הנתונים המתאימים.

<קריאה: הנהלת בתי משפט היא חלק משירות המדינה.

<קריאה: לא חלק של השופטים, כל החלק ה- - -

<צח בן יהודה: כן.

<צח בן יהודה: לכן כתוב פה שזה מהשופטים, הנתונים על הנהלת בתי המשפט הם חלק מנתוני הנציבות.

אברהם נגוסה: גם אין לנו אפילו רשם אחד.

<צח בן יהודה: נכון.

<צח בן יהודה: אין אף רשם שהוא עולה או עולה חדש.

<צח בן יהודה: הנתונים על משטרת ישראל, אנחנו נבקש רק לציין שעקב טעות דפוס הנתונים מתייחסים לשנה אחת יותר כעולים חדשים מ-2004 ולא מ-2005 לכן זה מסומן בכוכבית.

<צח בן יהודה: ביקשנו גם נתונים ממשרד הביטחון, מצה"ל ומשירות בתי הסוהר שהם כרגע עדיין לא סיפקו לנו את הנתונים, או לפחות בצורה שאנחנו יכולים להציג אותה כאן.

<צח בן יהודה: חוק שירות המדינה מינויים לא חל על משטרת ישראל, משמר הגבול והצבא, לגבי שירות קבע, הכל מפורט במסמך ונשמח לענות על שאלות.

<צח בן יהודה: תודה רבה.

רוברט אילטוב: זה לא אומר שהם לא צריכים למנות עובדים מקרב העולים.

רוברט אילטוב: עדיין.

אברהם נגוסה: אין חוק שאומר שאסור למנות.

אברהם נגוסה: אבל החוק לא מחייב אותם.

רוברט אילטוב: גם את זה - - -

אברהם נגוסה: תודה צח.

אברהם נגוסה: הנתונים האלה ממש חשובים לנו.

אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל אם יש לך התייחסות, חבר הכנסת אילטוב.

רוברט אילטוב: לא, אני עוד צריך ללמוד את הדו"ח.

אברהם נגוסה: אם כך, אני רוצה לפנות לנציגות שירות המדינה.

אברהם נגוסה: האם הנתונים האלה שצח הציג לנו, יש לכם מחלוקת על הנתונים או אתם מסכימים?

<דנה גורדון שושני: אלה נתונים שהם העבירו.

אברהם נגוסה: יש משרד, מערכת הבריאות, משטרה, משרדים אחרים, שהם חולקים על הנתונים, לפני שאנחנו נכנסים לגופו של עניין?

<אורלי נדלר: אני ממשטרת ישראל.

<אורלי נדלר: הנתונים, אין חולק, אלה נתונים שהעברנו, רק לגבי הניתוח שלהם במלל, אתם עושים הפרדה בדרגות הנגדים שזה שוטרים שעדיין לא קיבלו דרגות קצונה, לדרגות השוטרים.

<אורלי נדלר: ואצלנו במשטרה אין מושג כזה.

<אורלי נדלר: כשאנחנו מגדירים את אוכלוסיית הנגדים, זה כל אלה שלא קצונים.

<אורלי נדלר: אז יש פה משפט "מירב השוטרים והשוטרים העולים, דרגת רב סמל ראשון שהיא הדרגה הנמוכה מבין דרגות הנגדים".

<אורלי נדלר: זאת לא הדרגה הנמוכה מבין דרגות הנגדים, כמו שאנחנו במשטרה קוראים לנגדים, רק אולי כדאי לעדן את השימוש הזה.

<אורלי נדלר: לא דרגה נמוכה.

<אורלי נדלר: שלוש שנים וותק צריך בשביל להגיע לדרגה כזאת.

אברהם נגוסה: משרד הבריאות?

<קריאה: אנחנו מסכימים עם הנתונים, כן, ויש גם פעילויות נוספות שאנחנו עושים כדי לשלב את העולים באופן כללי באוכלוסייה ולא רק במשרד שלנו.

<קריאה: אם תרצו נפרט אחר כך.

אברהם נגוסה: כן בבקשה.

אברהם נגוסה: צה"ל.

<דניאל זלצמן: העברנו את כל הנתונים, לא יודע איפה החסר.

<צח בן יהודה: לא ניתן היה לעשות בהם שימוש.

<דניאל זלצמן: אז נשלים את זה ואני רואה שגם שיעור העסקת העולים אצלנו הוא הרבה יותר גבוה מגופים אחרים.

אברהם נגוסה: יש לכם?

אברהם נגוסה: אני הבנתי ש-מ.מ.מ לא הצליחו לקבל את הנתונים, אם יש לך אנחנו נשמח שתציג לנו עכשיו.

<דניאל זלצמן: זה סביב 17% מהמועסקים בקבע הם עולים, אין לי הפרדה בין עולים ותיקים לחדשים.

<דניאל זלצמן: יש עליה מתמדת בשיעור העולים דווקא בקבוצות המובהקות, מה שנקרא, במשרות יותר בכירות.

<דניאל זלצמן: אנחנו מאוד מושפעים גם משיעורי גיוס מלמטה, מגיוס לחובה, שם השיעורים קצת משתנים.

<דניאל זלצמן: 17% בקבע ושיעור לאורך זמן בשיעור העולים המועסקים במשרות יותר בכירות.

<דניאל זלצמן: רב סרן ונגדים בכירים.

רוברט אילטוב: האם אפשר לקבל את הנתונים האלה?

<דניאל זלצמן: הם קיימים, מוזר לי שהם לא עברו.

רוברט אילטוב: ביקשנו בישיבה הקודמת.

<דניאל זלצמן: אין לנו מה להסתיר, אפילו הפוך, אנחנו גאים במהלכים.

<דניאל זלצמן: כנראה שצה"ל הוא אחד הגופים שהגבול בין עדה לעדה כל כך מטושטש וניתנת זכות להתמודדות בתפקידים הכי בכירים, שקשה לי להבין איך הנתונים לא נקלטו אצלכם אבל אין לנו מה להסתיר.

<צח בן יהודה: 17% בקרב נגדים בקבע.

<דניאל זלצמן: נגדים וקצינים.

<דניאל זלצמן: אני ראיתי את הנתון שמצוין פה.

<דניאל זלצמן: בנגדים הוא יותר גבוה, הוא יותר מ-20%, בקצינים הוא קצת יותר נמוך.

<דניאל זלצמן: אבל שוב אני מדגיש, דווקא בקבוצות הבכירות יותר יש עליה.

<דניאל זלצמן: בקבוצות הנמוכות אנחנו מאוד מושפעים מגיוס לשירות חובה, ושם יש איזה שהוא שינוי קצת לרעה, אבל ברגע שהם מגיעים לשירות קבע יש להם גם ייצוג הולם, גם במערכים שהם יותר פרופסיונליים, פרקליטות צבאית, מערך התקציבים אלה מערכים שבנויים לרוב, אפילו הייתי אומר, חלק גדול מהמערכים הם עם עולים חדשים, זאת אומרת זה לא משרות שלא דורשות השכלה אקדמית, הפוך.

<דניאל זלצמן: אלה משרות מקצועיות ואנחנו רואים רק שיפור, וכמובן שנעביר את הנתונים.

<דניאל זלצמן: מוזר לי שהם לא עברו.

<צח בן יהודה: אנחנו קיבלנו נתונים, פשוט בצורה שלא ניתנת להשוואה.

<צח בן יהודה: השתדלנו להציג את מה שקיבלנו אבל לא באופן שאנחנו יכולים אפילו להסיק את ה-17% שציינת, המקום היחיד שקיבלנו בו התייחסות ל-17% זה ממוצע של גברים בתור נגדים, בקרב הנשים השיעורים היו הרבה יותר נמוכים.

<צח בן יהודה: קצינות וקצינים הנתונים היו שונים לגמרי.

<צח בן יהודה: אנחנו לא הצלחנו להבין את הנתונים כפי שאתה מתאר.

<דניאל זלצמן: נשלים את זה אחרי הדיון.

אברהם נגוסה: יש לך ואתה תעביר אלינו.

<דניאל זלצמן: כמובן.

אברהם נגוסה: שירות בתי הסוהר בבקשה.

<נורית רבינוביץ: הוזכר שעדיין טרם העברנו נתונים, אני גם הצגתי את זה בדיון הקודם שעד היום בעצם לא ניהלנו את הנתונים, מאחר ומבחינתנו הם לא נתונים שעשינו בהם איזה שהוא שימוש, לא לצורך קליטה ולא לצורך קידום.

<נורית רבינוביץ: לאור הדיון שהיה, התחלנו לאסוף את הנתונים ידנית.

<נורית רבינוביץ: באמצע פברואר הפרויקט הזה של איסוף הנתונים אמור להסתיים, נטען את זה למערכות ואז נוכל להציג לכם את הנתונים בחתכים שאתם מבקשים.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון רביעי.

אברהם נגוסה: יש לנו סבלנות, נשמח לקבל את זה.

<נורית רבינוביץ: רק עוד סייג, אנחנו מעת לעת נדרשים להציג נתונים נוספים ולאחרונה התבקשנו למשל להציג נתונים לגבי סוהרים שהם ממוצא אתיופי.

<נורית רבינוביץ: אני רוצה פה בוועדה להעלות את השאלה, הרי לא סביר שאנחנו ננהל באיזה שהיא מערכת כח אדם תיעוד אם מישהו ממוצא מרוקאי, או מוצא רוסי או מוצא אתיופי.

<נורית רבינוביץ: במובן שהאם אנחנו נדרשים לעשות את זה - - -

רוברט אילטוב: אני אגיד איפה כן נדרשים לעשות את זה.

רוברט אילטוב: הרעיון של הוועדה הזאת וגם של החוק שהעברנו אותו, זה לבחון איזה קבוצות נפגעות מזה שהן לא נקלטו במערכות הממשלתיות.

רוברט אילטוב: ואי אפשר לבדוק את זה אם אנחנו לא בודקים מאיפה העולים האלה הגיעו.

רוברט אילטוב: זה חלק בלתי נפרד מהצעת החוק ומהרעיון שאנחנו מקיימים אותו פה, כדי לראות האם יש ייצוג הולם לכל האוכלוסיות או אין.

רוברט אילטוב: אם יש, אנחנו רוצים לראות.

רוברט אילטוב: אם עולים מאתיופיה, או עולים מצרפת, או עולים מחבר העמים.

<נורית רבינוביץ: אני אדייק, אולי לא הסברתי את עצמי טוב.

<נורית רבינוביץ: לגבי ארץ מוצא – נתחיל לנהל.

<נורית רבינוביץ: כשמדברים על מישהו ממוצא, זה אומר שהוא נולד בארץ וההורים אולי.

<נורית רבינוביץ: זה נתונים נוספים שהתבקשנו להעביר.

רוברט אילטוב: צריך להבין דבר מאוד פשוט.

רוברט אילטוב: קבוצת העולים מאתיופיה היא קבוצה גם מוגדרת בהרבה מאוד חוקים בישראל כקבוצה שנדרש טיפול מיוחד לגביה, והקידום של אותה אוכלוסייה נחוץ לנו כציבור.

רוברט אילטוב: לכן חשוב לבוא ולקחת את הקבוצה הזאת, אנחנו לא מבקשים "תנו לנו מאוקראינה, תנו לנו מרוסיה ומאוזבקיסטן" אנחנו מסתכלים על זה כקבוצה אחת, חבר העמים.

רוברט אילטוב: אבל דווקא העולים מאתיופיה הם הקבוצה הנפגעת ביותר ויש לנו עניין ציבורי לקדם את האוכלוסייה הזאת.

רוברט אילטוב: אם זה במערכות ממשלתיות ואם זה במערכות ציבוריות, כל מקום שאפשר אנחנו רוצים לתת להם דחיפה כי זו האוכלוסייה החלשה ביותר בציבור הישראלי.

רוברט אילטוב: לכן אנחנו באים ואומרים, אנחנו רוצים דווקא את הקבוצה הזאת שתבדקו אותה.

רוברט אילטוב: גם אם הם נולדו בישראל אבל ההורים שלהם ממוצא אתיופי, והמצב הסוציו אקונומי של החברה הזאת מאוד מוחלש, ואנחנו רוצים להרים אותם למעלה.

רוברט אילטוב: זה הרעיון.

אברהם נגוסה: בנוסף, יש חוק ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: חוק שנחקק ב-2011, הכנסת חוקקה.

אברהם נגוסה: הדרישה הייתה על בסיס החוק הזה.

אברהם נגוסה: זה ברור לך?

<נורית רבינוביץ: כן.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד הביטחון.

אברהם נגוסה: אורלי בבקשה.

<אורלי נדלר: אנחנו סיפקנו נתונים, העברנו נתונים על עולים חדשים במשרד הביטחון.

<אורלי נדלר: הנתונים הועברו, אם אנחנו מנכים את האוכלוסייה של ארעיים או סטודנטים, הייצוג הוא נמוך, אבל אנחנו פועלים בהתאם להנחיות נציבות שירות המדינה בעניין הזה.

<צח בן יהודה: הנתונים שקיבלנו ממשרד הביטחון היו בקובץ קשיח, בפירוט שגם לא נתבקשתם אליו וגם לא ענה על הרבה מהשאלות שביקשנו, באופן שפשוט לא יכולנו לעבד את זה לאיזה שהוא - - -

<אורלי נדלר: הנתונים מנוהלים אצלנו משנות השמונים, כל עובד שנקלט אנחנו יודעים אם הוא נולד בארץ אחרת.

<אורלי נדלר: אם צריך לשפר את הנתונים, אנחנו נעביר אותם.

רוברט אילטוב: נשמח מאוד לקבל את זה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: מי המשרד שרוצה להציג לנו?

אברהם נגוסה: אולי נשמע מהכנסת.

אברהם נגוסה: זה צריך להיות מודל לחיקוי.

<מירה פיירשטיין: הכנסת מהווה מודל בכמה אספקטים.

<מירה פיירשטיין: ככל שיש לנו היום רק 44 עולים או עולים חדשים מקרב כלל עובדי הכנסת, ואני באמת מקווה שאנחנו נעלה את השיעור הזה, אבל אני רוצה להגיד מעבר למספרים על הפעולות שאנחנו עושים.

<מירה פיירשטיין: קודם כל בואו נדבר על האוכלוסייה הקיימת של העולים.

<מירה פיירשטיין: לגבי העובדים, שנמנים על הקבוצה של העולים והעולים החדשים בתפקידים בכנסת, אז אנחנו כן מנסים, כמובן בדרכים של הדרכה והשתלמויות לשפר ולחדד את המיומנויות שלהם.

<מירה פיירשטיין: אם זה שיפור השפה העברית, ליטוש השפה העברית, השלמת 12 שנות לימוד, הקניית תעודת בגרות וגם אקדמיזציה.

<מירה פיירשטיין: מימון לימודים לתואר ראשון, וזה כדי שהם באמת יוכלו מעבר לזה שאמרת שנכון שדלת הכניסה היא במשרות הנמוכות והזוטרות, על מנת שיהיו להם את תנאי ההשכלה להתמודד במשרות בכירות יותר בכנסת ולעבור מדירוג מנהלי לדירוג מח"ר.

<מירה פיירשטיין: אבל זה באמת לא ברמת הסיסמה, זה קורה.

רוברט אילטוב: לפני שאת אומרת מה אתם רוצים לעשות כדי לשפר את השכלתם, אני רוצה להגיד לכם שיש מספיק עולים משכילים שיכולים להיכנס למערכת, ולא צריך להכניס אותם למערכות דרך משרות זוטרות ושם - - - בדלת הראשית ולא בדלת האחורית.

רוברט אילטוב: זו הכוונה.

רוברט אילטוב: ואנחנו רוצים שהכנסת תהיה פה דוגמה לסוגיה הזאת ושלא תלך בזנב לגופים אחרים.

<מירה פיירשטיין: אתה צודק, אני דיברתי על העובדים הקיימים.

<מירה פיירשטיין: העובדים הקיימים שאין להם 12 שנות לימוד או שאין להם השכלה אקדמית שכבר נכנסו ונמצאים בתפקידים שונים בכנסת, זה באמת מדור בכיר הדרכה והשתלמויות משקיע, ואנחנו נותנים קדימות במימון הלימודים או בשליחה לקורסים, כדי שהם יוכלו באמת להשתפר ולהציג מועמדות למשרות בכירות יותר, אני רוצה לומר לך, גם כשאנשים נבחרים, אנחנו נותנים להם ליווי וקואוצ'ינג, לא מזמן היה לנו עובד שעבר מתפקיד לתפקיד אחר, וכדי שהוא באמת יצליח, נותנים לו את כל המעטפת שהוא יוכל להשתלב בתפקיד החדש.

<מירה פיירשטיין: לגבי מועמדים מבחוץ במכרזים פומביים, כפי שגם אתה אמרת, מכרזים פומביים שהכנסת מפרסמת זה באמת בדרגים מקצועיים שדורשים השכלה אקדמית, אם אנחנו מדברים על משפטנים, כלכלנים, אחיות.

<מירה פיירשטיין: אנחנו קלטנו אחות בכנסת, ואתה צודק, יש השכלה אקדמית ודירוג המהנדסים, היה לנו עכשיו חשמל שאנחנו לא דורשים השכלה, אבל דורשים תעודות מקצוע כמו תעודת אחות או תעודת חשמלאי, ובהחלט אותם מועמדים שבאו מבחוץ השתלבו בתפקידים מקצועיים בכנסת בדרגות גבוהות יותר.

אברהם נגוסה: יש לכם מחלוקת על הנתונים שהוצגו?

<מירה פיירשטיין: לא.

אברהם נגוסה: השאלה שלי היא האם הנתונים האלה כוללים גם עובדי כח אדם או רק עובדי הכנסת?

<מירה פיירשטיין: לא.

<מירה פיירשטיין: בכנסת אין עובדי חברות כח אדם.

אברהם נגוסה: כולם פה עובדי הכנסת?

<מירה פיירשטיין: אני יודעת למה כוונתך.

<מירה פיירשטיין: אתה מתייחס לנותני שירותים בכנסת.

<מירה פיירשטיין: נותני השירותים בכנסת מעסיקים עובדים, ולא עובדי חברת כח אדם.

<מירה פיירשטיין: הכנסת עובדת עם מספר חברות שנותנות שירותים לכנסת בתחומים שונים.

<מירה פיירשטיין: בתחומי הסעדה, בתחומי התחזוקה, בתחומי המחשוב.

<מירה פיירשטיין: העובדים האלה אינם נמנים על סגל עובדי הכנסת, הם עובדי החברות.

<מירה פיירשטיין: הם גם לא עובדי חברת כח אדם בהגדרה, הם עובדי נותני שירותים והנתונים האלה לא מתייחסים אליהם.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה וחבר הכנסת מוטי יוגב חברי ועדה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע ממשרד החינוך בעניין של עובדי הוראה בעיקר, וגם אם יש מנהלים גם, נשמח לשמוע.

אברהם נגוסה: משרד החינוך בבקשה.

<ציפי קוריצקי: באמת בעקבות החלטת הממשלה, נערכו פעולות מגוונות להסרת חסמים ולהקלת השתלבותם של המורים העולים במערכת החינוך, ואני אמנה מעט מהם.

<ציפי קוריצקי: בשיתוף משרד הקליטה שחברי ידידי שמעון ברוך יושב פה לידי, נפתחו שבעה מסלולים לתעודת הוראה, שלושה מסלולים ליוצאי צרפת וחבר העמים, מסלול לתעודת הוראה באנגלית, שני מסלולים לתעודת הוראה במדעים ומתמטיקה, ומסלול אחד למורים בפועל שמלמדים ספרדית, ללא תעודת הוראה.

<ציפי קוריצקי: הוקמה ועדה להכרה בתעודות הוראה, שנותנת מענה מיידי לתעודות הוראה של מורים עולים המגיעים עם תעודת הוראה מארץ המוצא, על מנת לקבל הכרה באופן מיידי או לתת להם תשובה באשר להשלמות שהם צריכים לבצע.

<ציפי קוריצקי: בנוסף, מורה עולה שנמצא שהוא בעל תואר ותעודת הוראה, נכנס למערכת החינוך וכבר בשנה הראשונה הוא נהנה מהרפורמות של משרד החינוך, אופק חדש ועוז לתמורה.

<ציפי קוריצקי: בעבר היו תנאי סף שהקלנו מאוד, לאחרונה תנאי הסף נגעו בתחומי הדעת הדיסציפלינריים.

<ציפי קוריצקי: מורה עולה היה חייב להשלים מכסת שעות גדולה יחסית במקצועות השונים, על מנת להיכנס למערכת החינוך.

<ציפי קוריצקי: היום הוא מבצע את הדברים תוך כדי עבודה, במהלך שנותיו הראשונות במערכת החינוך.

<ציפי קוריצקי: דבר נוסף שביצענו כהקלה למורים העולים, הם נכנסים לשנת התמחות ובמסגרת זו כל מורה עולה מקבל חונך, מקבל ליווי לאורך השנה, שהליווי הזה מובנה בתוך מערכת השעות, אחת לשבוע מורה ותיק יושב עם מורה עולה ומלווה אותו לכל אורך הדרך, בעברית.

<ציפי קוריצקי: בזמנו, על מנת להיכנס להוראה, כל מורה עולה נדרש להבחן בשישה מקצועות שונים: היסטוריה, ספרות, אזרחות, מורשת, תנ"ך, לשון.

<ציפי קוריצקי: לא עבר בחינה אחת – נאלץ להמתין לעבור שוב, ורק אז להתקבל.

<ציפי קוריצקי: נכון להיום השפה הדבורה הפכה להיות המרכז, את כל היתר הוא משלים תוך כדי העבודה בבית הספר.

<ציפי קוריצקי: אני רוצה לציין את השעות התוספתיות שמורים עולים מקבלים.

<ציפי קוריצקי: כל מורה עולה נהנה בשבע השנים הראשונות משמונה שעות תוספתיות בבית הספר היסודי, ושש שעות תוספתיות בחטיבות הביניים והתיכון.

<ציפי קוריצקי: השעות התוספתיות נועדו להקל שוב על המורה העולה, להשתלב בתוך מערכת החינוך, לתת את היכולת של הנהלת בית הספר להכיר את המורה, מתוך הנחה שבמידה והוא טוב לא יהיה לו צורך באותן שעות תוספתיות והוא יקבל כבר את כל השעות - - - בית הספר מורה עולה בשנתו הראשונה מלווה בסדנת התמחות, יושב עם קבוצת עמיתים וביחד דנים בכל הנושאים הנוגעים הייחודיים למורים העולים, הדבר נעשה בשיתוף עם המכללות בארץ.

רוברט אילטוב: סליחה, אנחנו כרגע לא דנים על תהליך קליטת העובדים, אנחנו רוצים לדון על כמות ועל האיכות, לאן הם נקלטים, באיזה מקצועות ובאילו דרגים.

רוברט אילטוב: זה מה שכרגע מעניין אותנו.

רוברט אילטוב: כל משרד יש לו את הייחודיות שלו, ולמה הוא צריך לעשות את התהליך הזה, זה בסדר, זה ברור, זה גם מאוד מעניין, אנחנו בטח נדון על זה בשלבים היותר מאוחרים.

רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לדעת כרגע את הדברים, כרגע מספרים ולמה הם גבוהים או למה הם נמוכים, במידה והם נמוכים, ולאיזה תפקידים ובאיזה דרגים האנשים נקלטים במערכת החינוך בכלל.

רוברט אילטוב: גם במשרד החינוך וגם במערכת החינוך.

רוברט אילטוב: אלה הם הדברים שכרגע על שולחנה של הוועדה.

רוברט אילטוב: התהליך, בטח כל משרד יש לו את הייחודיות שלו והם צריכים לקלוט את העובדים לפי תהליכים שלהם, וזה בסדר גמור וזה חשוב מאוד.

רוברט אילטוב: אבל אם יש לך להוסיף לגבי המספרים, למה הם נמוכים או גבוהים והאם עולים בכלל באים להיקלט במערכת או לא באים, מה הקשיים.

רוברט אילטוב: אלה הדברים שכרגע מעניינים אותנו, בבקשה.

<דליה מזרחי: אני מכח אדם בהוראה.

<דליה מזרחי: דווקא השנה אנחנו רואים שהנתונים הם גבוהים יחסית לשנים עברו.

<דליה מזרחי: מבחינת קליטה שלהם בתחומים מסוימים, במקצועות מסוימים, הם בכל המקצועות, אין להם עדיפות למקצוע מסוים.

<דליה מזרחי: אנחנו פותחים בפניהם את כל האפשרויות, כל אחד מוכשר בתחום שהוא בא איתו מחו"ל, ובהתאם לזה הוא משובץ במערכת.

<דליה מזרחי: לגבי הדרגות שלהם, במשרד החינוך זה הולך לפי תארים.

<דליה מזרחי: הם באים עם התארים שלהם והם מקבלים את הדרגה שלהם על פי התואר שלהם.

<דליה מזרחי: באים עם MA, מקבלים MA, או כל דרגה אחרת.

<דליה מזרחי: לגבי ההסמכה, כפי שציינה חברתי, אנחנו מסייעים להם בעניין של תעודת ההוראה, אם צריכים לעשות השלמות הם עושים השלמות והם מקבלים גם הסמכה מלאה עם כל מה שמשתמע מכך, הכרה בגמולים שהם עושים, כפל תואר וכל דבר אחר.

רוברט אילטוב: כמה עולים נקלטו במשרד עצמו, לא כמורים?

רוברט אילטוב: ובאיזה דרגים?

<דליה מזרחי: במשרד החינוך עצמו?

<דליה מזרחי: אני לא יודעת, אני אחראית על עובדי ההוראה ולא על משאבי אנוש של משרד החינוך.

רוברט אילטוב: השאלה שלנו הייתה גם וגם.

<צח בן יהודה: ממשרד החינוך קיבלנו נתונים שמתוך כמעט 2,000 עובדים יש 54 עולים ועולה חדש אחד, שזה שיעור עולים של 2.7%.

<צח בן יהודה: במינהל של משרד החינוך.

רוברט אילטוב: זה בטח מדבר בעד עצמו.

רוברט אילטוב: באיזה תפקידים הם נקלטו?

<צח בן יהודה: אין לי פה את הפירוט כרגע.

רוברט אילטוב: אם אנחנו ננכה את המינהל, נגיע ל - - -

אברהם נגוסה: עולה חדש אחד?

רוברט אילטוב: עולה חדש אחד.

רוברט אילטוב: מתוך 2,000 איש.

אברהם נגוסה: משרד החינוך.

אברהם נגוסה: המשרד הגדול, וגם מבחינה תקציבית, מספר 2, אחרי משרד הביטחון.

אברהם נגוסה: זה קליטת עלייה?

<דליה מזרחי: לגבי עובדי הוראה, אנחנו הנציגים של עובדי ההוראה, אני חושבת ש- - -

רוברט אילטוב: אנחנו הזמנו לכאן נציגים של משרד החינוך.

רוברט אילטוב: אתם מבחינתנו נציגים של שר החינוך.

<דליה מזרחי: אף אחד לא הכין אותנו לזה שתהיה שאלה לגבי הקליטה שלהם במשרד החינוך עצמו, לזה צריכים להיות אנשים של משאבי אנוש לדעתי.

אברהם נגוסה: אבל זה דיון שלישי, אנחנו מצפים שמשרדי הממשלה יבינו שכשאנחנו מדברים על שילובם של עולים חדשים במשרדים, אנחנו לא מבחינים בין ניקיון או בין שמירה או - - - אנחנו רוצים לדעת על כלל המשרד.

<דליה מזרחי: אני מבינה מה שאתה אומר, אבל אלינו פנו רק בקשר לנתונים של עובדי ההוראה.

אברהם נגוסה: הבנתי, את אחראית לזה, אבל למה נציג משאבי אנוש לא הגיע?

<דליה מזרחי: אני לא יודעת אם פנו אליהם בכלל.

<צח בן יהודה: את הנתונים של משרד החינוך קיבלנו מנציבות שירות המדינה, לגבי המינהל של משרד החינוך.

רוברט אילטוב: כמה פעמים צריך להגדיר את השאלה?

אברהם נגוסה: אני מבקש לקבל את זה בכתב, תעבירו לנו.

אברהם נגוסה: או בפגישה הבאה.

רוברט אילטוב: תעבירו אליהם - - - מה אנחנו דורשים.

רוברט אילטוב: אנחנו דורשים את כל הפילוח.

רוברט אילטוב: גם של המשרד וגם של ה- - -

<דליה מזרחי: זה לא קשור לממונים עלינו, זה קשור ל- - -

אברהם נגוסה: אנחנו פונים עכשיו, ונשלח להם גם בכתב.

אברהם נגוסה: לדיון הבא אנחנו רוצים שגם אנשים ממשאבי אנוש יבואו עם כל הנתונים ויעדכנו אותנו.

אברהם נגוסה: אני מבקש ספציפית, וגם נבקש בכתב בנושא הזה.

אברהם נגוסה: נציגת הנציבות, את יכולה לענות על השאלה?

<רינה צזנה: לדעתי זה אותו נתון שאמרת, אבל אני אסתכל שוב.

רוברט אילטוב: עדיין יש לי שאלה.

רוברט אילטוב: כמה מנהלי בתי ספר או סגני מנהל יש?

<רינה צזנה: מבחינת מועמדויות אני יכולה לומר.

<דליה מזרחי: לא התבקשנו להעביר נתונים לגבי מנהלי בתי הספר, העברנו נתונים לפי הפילוח ששלח לנו צח.

רוברט אילטוב: אנחנו יכולים להעלות עוד שאלות, גבירתי.

רוברט אילטוב: מותר לנו.

<דליה מזרחי: אין שום בעיה, כל שאלה שתעלה אנחנו נעביר נתונים, אבל כרגע - - -

רוברט אילטוב: אז התשובה יכולה להיות "אין כרגע, נעביר בהמשך".

רוברט אילטוב: אנחנו יכולים לשאול שאלות.

<דליה מזרחי: אין שום בעיה.

<דליה מזרחי: כרגע כל נתון שהתבקשנו להעלות, העלינו, וברגע שנישאל על נתונים אחרים כמובן ש - - -

רוברט אילטוב: אז את כבר נשאלת.

רוברט אילטוב: ברגע שאני אומר את זה לפרוטוקול, השאלה עומדת בעינה.

<דנה גורדון שושני: השאלה אם תוכלי להעביר תוך שבוע לוועדה את הנתון שעליה עכשיו.

אברהם נגוסה: אוקיי, אתם תעבירו אלינו.

אברהם נגוסה: מה יש לך, נציגת נציבות שירות המדינה בבקשה?

<רינה צזנה: יש לי כמה מועמדויות הוגשו, של עולים.

<רינה צזנה: 4,196 פניות שזה 6% מסך כל המועמדויות.

<רינה צזנה: אני כבר אגיד לך התפלגות של נשים וגברים.

רוברט אילטוב: כמה התקבלו?

<רינה צזנה: כמה התקבלו, זה נתון שאני חושבת שלא התבקשנו, אבל אנחנו יכולים להשלים את זה.

<דנה גורדון שושני: אם תוכלי להשיב לוועדה בבקשה.

אברהם נגוסה: אוקיי, משרד הרווחה יש נציג?

אברהם נגוסה: בבקשה.

אברהם נגוסה: אני רוצה גם שתצרף את העבודה.

אברהם נגוסה: עכשיו אתם עבודה ורווחה, נכון?

<אלמוג שרב: נכון, אבל לצערי אין לי עדיין את הנתונים של העבודה, מאחר שהמערכות עוד לא מחוברות.

<אלמוג שרב: מערכות משאבי אנוש טרם חוברו.

<אלמוג שרב: אני מניח שכל הנתונים, אם צריך, אנחנו נמציא את הנתונים, כמו שאמרה עמיתתי ממשרד החינוך, נפנה ונמציא את הנתונים האלה.

<אלמוג שרב: הנתונים באופן כללי של משרדי הממשלה לא הועברו בצורה בודדת, הם בעצם הופקו בצורה מרוכזת על ידי נציבות שירות המדינה, והועברו.

<אלמוג שרב: במשרד הרווחה, אני יודע שבתחום הנושא של ייצוג הולם של אוכלוסייה מאתיופיה, אנחנו אחד המשרדים שעומדים כבר במשך כמה שנים בצורה מכובדת ביעד שהוצב למשרדי הממשלה, והפעולות שאנחנו עושים בשנים האחרונות הן פעולות ממוקדות, שכמה שיותר אנשים יהיו, מה שנקרא לא רק לעמוד באחוזים אלא גם לעמוד מבחינת ההתפלגות, מבחינת רמות התפקיד המקצועיות, שגם שם המקום שלנו כמשרד, יש אנשים, הרבה מאוד עובדים סוציאליים כולל אנשים במטה ובהנהלת המשרד, מקרב העדה האתיופית.

אברהם נגוסה: הדיון שלנו הוא עולים בכללי, אבל אין לנו בעיה לקבל גם לפי ארץ מוצא.

אברהם נגוסה: אבל אני אשמח באמת אם תציין לנו במספרים.

<אלמוג שרב: אני אומר עוד פעם, הנתונים הועברו בצורה מרוכזת לנציבות שירות המדינה, אנחנו מדברים על מעל 2.5% עובדים במשרד הרווחה שמועסקים, מקרב בני העדה האתיופית.

<אלמוג שרב: אנחנו עושים עכשיו סדרה של פעולות כרגע, כמו שאמרתי, הצבנו לעצמנו יעדים לשפר את הכמויות של האנשים שנמצאים בתוך התפקידים המקצועיים, וגם לאפשר לאנשים, יש לנו מוסדות, כשאנחנו מדברים על מערכת הבריאות, גם שם לשפר את המוביליות של האנשים, לאפשר לאנשים קורסי תומכי עברית בשביל לעלות בשכר, להגיע ממטפלים רגילים למטפלים מוסמכים, וגם עכשיו נושא של קליטה של סטודנטים לעבודה סוציאלית, בתוך המערכות שלנו כדי לבנות סוג של עתודה לתפקידים האלה.

רוברט אילטוב: כמה עולים בסך הכל יש היום במערכת?

<צח בן יהודה: מתוך 3,200 עובדים, 326 עולים, 7 עולים חדשים, בסך הכל עולים 10.41%.

רוברט אילטוב: באיזה תפקידים הם נמצאים שם?

<צח בן יהודה: אין לי פה את הפירוט הזה.

רוברט אילטוב: נשמח מאוד לקבל.

רוברט אילטוב: בניכוי רופאים ואחיות.

<צח בן יהודה: זה שוב, הנתונים של משרד הרווחה והשירותים החברתיים שהועברו אלינו מהנציבות.

רוברט אילטוב: אבל עדיין אנחנו מבקשים את הפילוח, לפי מקצועות גם.

אברהם נגוסה: הסיבה שאנחנו פונים אליכם למשרדים, לנציגי המשרדים, כי הנתונים שקיבלנו מנציבות שירות המדינה זה באופן גלובלי.

אברהם נגוסה: אתם נציגי המשרדים מתמצאים בפילוח, באיזה תחום, באיזה משרדים ובאיזה דירוג האנשים האלה נקלטו לתוך המשרד, לכן זה מה שאנחנו מצפים כשאנחנו מפנים את השאלות למשרדים.

<מהלט בגשאו: אם אפשר להוסיף.

<מהלט בגשאו: כשהוא אמר 2.5, רציתי להגיד שאני החצי.

<מהלט בגשאו: אבל זה בצחוק.

<מהלט בגשאו: קודם כל נביא את הנתונים היותר מפורטים כפי שביקשתם.

<מהלט בגשאו: דבר שני, לא מספיק רק לשים את האנשים במקום, אחת ההצלחות של התהליך הזה זה בליצור תהליך ליווי, תהליך משמעותי שנותן לעולה באמת להקלט בתוך המערכת, ואז זה מה שעושה את השינוי.

<מהלט בגשאו: הוא יהיה - - - לסביבה שלו.

<מהלט בגשאו: דבר נוסף, הנושא של ייצוג עולים בקרב הקהילה.

<מהלט בגשאו: אני רוצה לספר סיפור קטן, כמישהי שמגיעה מהתחום המקצועי של ייעוץ ארגוני, באחת הקבוצות הפנימיות של תהליך העבודה סיפרה מישהי שהיא עבדה במסגרת של השמה לעובדים, והיא סיפרה לי, בחורה לא אתיופית, אמרה לי "אני רוצה לספר לך משהו.

<מהלט בגשאו: קלטתי מישהי לעבודה, בחורה אתיופית מאוד מוכשרת, אבל הבחורה שהביאה לי את קורות החיים שלה אמרה לי 'יש לי מתמודדת מצוינת, עברה אצלי את כל הראיונות אבל אני מפחדת שהיא לא תתקבל' ואז שאלו אותה 'למה', 'היא ממוצא אתיופי'".

<מהלט בגשאו: אז כנראה שהדלת הולכת ונפתחת או מצטמצמת גם לפי המוצא, ולכן לשים את זה על השולחן, לצערי, זה שזה עולה לדיונים כאלה, זה לא איזו שהיא גבורה.

<מהלט בגשאו: הלוואי וזה לא היה עולה.

<מהלט בגשאו: אבל אם זה עולה, כנראה שהמצב לא טוב.

<מהלט בגשאו: ואת זה אני מספרת לכם מתוך חוויה לא שלי, של מישהי שסיפרה את זה בצער, בתכנית במסגרת הכשרה.

<מהלט בגשאו: אז לצערנו גם דיונים כאלה צריכים להתקיים.

אברהם נגוסה: ממשרד הרווחה לא מזמן אמרו לנו שיש להם קושי לקבל עובדים סוציאליים עולים חדשים.

אברהם נגוסה: האם אתם חשבתם להתגבר על זה, לעשות הסבה מקצועית.

אברהם נגוסה: הצענו פה בועדה, אני לא מדבר על מוצא מסוים, גם עולים מצרפת וגם עולים אחרים, ועולי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אז נאמר פה "יש לנו בעיה של עובדים סוציאליים".

<נילי בן -משה: זה בהחלט מתיישב עם הנתונים, לפי הנתונים שמסרנו וניתחנו, באמת במהלך השנה האחרונה הגישו רק תשעה מועמדים, מועמדויות יותר נכון.

<נילי בן -משה: זאת אומרת, יכול להיות שזה אפילו פחות, כלומר כמות המועמדים שהגישו לדירוג של העובדים הסוציאליים.

<נילי בן -משה: לכן אתה מזהה פה בעיה נכונה, גם על פי הדיווח של המשרדים, שבאמת קיים קושי ואני מניחה שחלק מזה גם לא מתייחס רק לעולים אלא בכלל הבעיה שקיימת בהקשר של עובדים סוציאליים, מבחינת יכולת ההשתכרות שלהם בתוך שירות המדינה ועוד כל מיני פערים כאלה ואחרים אל מול המגזר הפרטי.

מרדכי יוגב: אם אינני טועה, אדוני היושב ראש, דווחנו שלמשל במגזר האתיופי נפתחה איזו שהיא מכללה בדרום להכשרת עובדים סוציאליים.

מרדכי יוגב: אני צודק?

מרדכי יוגב: נפתחה מכללה או נפתח איזה שהוא קורס לעובדים ועובדות סוציאליות, ואולי אני טועה, בדגש על עולים מאתיופיה בדרום, באשקלון או במקום אחר.

מרדכי יוגב: אם אני לא טועה.

מרדכי יוגב: ואז שאלנו "מה עם הצפון, האם סטודנט מהצפון יירד עד הדרום" דהיינו, האם יש הנגשה ללמידה של התארים הללו.

מרדכי יוגב: זו לא שאלה פה לאנשים, זו שאלה למל"ג, אני לא יודע אם יש פה נציגים, בשנים כאלה של ריבוי עליה.

<נילי בן -משה: אני כן אשמח לציין משהו שנוגע אלינו מבחינת שירות המדינה ואני חושבת שזה כן אולי עשוי להשפיע על הייצוג של העולים בתוך שירות המדינה, בהקשר גם של תהליכי אקדמיזציה שדיברו פה עליהם.

<נילי בן -משה: אנחנו עתידים לפרסם מאגר סטודנטים עבור כלל שירות המדינה, שבעצם ייתן מענה למשרדי הממשלה בכל מה שקשור לגיוס של סטודנטים, זאת אומרת שזה יהיה הנתיב המרכזי שדרכו משרדי הממשלה יגייסו סטודנטים, כשהבשורה מבחינתנו היא שסטודנטים בסיום של 18 חודשי העסקה ובכפוף לכל מיני קריטריונים, שבעצם נפרסם, יוכלו להגיש מועמדות למכרזים פנימיים ובין משרדיים.

<נילי בן -משה: כך שלמעשה, עם מקצועות בשורות האקדמיה, סטודנטים שהם עולים יוכלו להיכנס לתוך המאגר הזה.

<נילי בן -משה: אנחנו כבר קיימנו מספר ישיבות עם ראש מינהל הסטודנטים העולים במשרד העלייה והקליטה, כדי שבאמת נגביר את כל הנושא של חסם האינפורמציה והגיוס האקטיבי, על מנת שאנחנו באמת נראה אותם בתוך המאגר הזה.

מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, אני מבקש להגיד עוד דבר שיכול לתת פירות, לא בישיבה הבאה, אבל להמשך.

מרדכי יוגב: מהיכרות אישית, מכון לב בודק מה השוק הישראלי צריך, כמו שצה"ל עושה למשל עם מוסדות החינוך העל יסודיים מה צה"ל צריך, מרמת הסייבריסט ועד רמת מתקן המזגנים ומנסה להשפיע על מוסדות החינוך העל יסודיים שצעירים ילכו למקצועות שהוא צריך, המכונאי בחיל האוויר, וכמו שאמרתי הסייבריסט או היודע ערבית.

מרדכי יוגב: נדמה לי שיש פה מקום לומר, אם יש פה נציג משרד הקליטה, ואולי עושים את זה אז אני מתפרץ לדלת פתוחה.

מרדכי יוגב: - - - להיות משימה של משרד העלייה והקליטה לדעת מה השוק צריך בשנים הבאות, מכון לב פתח מגמות לפי צורך, ומגיע ל-90 ומשהו אחוזי השמה, תוך דאגה, גם לוותיקים אבל גם לעולים החדשים.

מרדכי יוגב: למשל אחד המקצועות שהוא פתח, שהיה בכלל לא ברשימה שלו, הוא היה הרי בפיזיקה והיה במקום אחר, פתח את מקצוע הסיעוד, משום שהוא הבין שיש בזה צורך רב, בסיעוד, בקרב אפילו גברים יוצאי העדה האתיופית, וזה יצר מצב של השמה של 90 ומשהו אחוז.

מרדכי יוגב: לכן אני מנסה להעביר את הכדור גם אחורה, לחשיבה יותר רבת שנים ויותר מעמיקה, שנבקש או נשאל את משרד העלייה והקליטה אם הוא עושה מחקר שוק כזה וננסה להגיע אל העולים, והעולים החדשים, גם בהמלצה אפילו, "אם תלמד את הדבר הזה, יש לך סיכוי גדול להשתלב, כי יש בו צורך".

מרדכי יוגב: עשו את זה בכח לעולים כאשר יישבו אותם בכל מיני מקומות שהמדינה חשבה שהיא צריכה, שחסר בגליל או חסר בנגב, או חסר במקום אחר.

מרדכי יוגב: אז בוודאי אפשר לעשות את זה בדרך של הלמידה האקדמית וההשמה.

אברהם נגוסה: השאלה באמת בעניין של החסמים, כי כל המטרה שלנו זה להגדיל את מספר העולים ושילובם בנציבות שירות המדינה או במשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: השאלה, האם יש חסמים שאתם רואים וצריך לשנות את זה דרך חקיקה או דברים כאלה, או האם יש חסמים שכמו מהלט הציגה, האם החסמים האלה יש לעולים חדשים?

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שאתם, המשרדים, תהיו גלויים ותגידו לנו לחברי הכנסת, כי בסופו של דבר אם אנחנו לא הולכים לעשות שינוי כדי לשנות את המצב, אז גם אם נקיים מאה דיונים, זה לא יעזור.

אברהם נגוסה: לכן אתם, נציגי המשרדים, צריכים לתת לנו לחברי הכנסת, "אנחנו רוצים לשלב את העולים אבל יש לנו חסמים, 1, 2, 3" ואז אנחנו, חברי הכנסת, צריכים למצוא דרכים איך לשנות את החסמים האלה דרך תיקון בחוק או תקנה או משהו כזה.

אברהם נגוסה: זה לא רק שאתם תתגוננו.

אברהם נגוסה: אנחנו לא מחפשים אשמים, אתם לא צריכים להתגונן, אתם צריכים לתת לנו כלים כיצד לשנות את המצב.

<נעמה נהיר-מזור: במשרד הבריאות אני חושבת שזקוקים מאוד למימון לתכניות השתלמות בתכניות השלמה.

<נעמה נהיר-מזור: כלומר, כשמגיעים עולים מחו"ל ואנחנו רוצים להכיר בהם באחד המקצועות הרישויים בארץ, כמו למשל קלינאיות תקשורת, מגיעים מכל מיני מקצועות שלא קוראים להם בדיוק קלינאיות תקשורת, ואז יושבות הוועדות המייעצות ואומרות, "אוקיי, חסרים לכם קורסים ב-א', ב', ג'", ובונים עבורם איזו שהיא תכנית השתלמות יחד עם אחת מהאוניברסיטאות המוכרות על ידי המל"ג בארץ, העניין לממן את זה.

<נעמה נהיר-מזור: כלומר, כמובן שפונים לארגונים ופונים למשרד הקליטה, המימון הוא דבר שאני חושבת, מאוד מאוד בסיסי, רצון יש, ידע יש, עושים הרבה מאוד פעולות אבל הרבה פעמים זה נתקע מכיוון שאין מימון לתכניות ההשלמה.

<נעמה נהיר-מזור: אני גם רוצה להגיד שמבחינת משרד הבריאות אנחנו עושים הכל גם בתוך המשרד וגם החוצה, לגבי מה שנאמר קודם לגבי ותק ועולים חדשים, אנחנו נותנים אישורים על ותק מקצועי, החל מיום קבלת התואר ולא חשוב היכן הוא ניתן, אם בחו"ל או בארץ, הוותק המקצועי מתחיל מאותו יום.

<נעמה נהיר-מזור: אז זה במידה רבה בתוך משרד הבריאות וגם במקומות אחרים בהם מועסקים בעלי מקצועות בריאות, פותר את הבעיה הזאת.

אברהם נגוסה: את אומרת לי שיש בעיה של כסף?

<נעמה נהיר-מזור: כן.

<נעמה נהיר-מזור: היכן שאנחנו יכולים, ואני נתתי את הדוגמה של הוותק כדי להגיד, היכן שמשרד הבריאות יכול לפתור את הבעיות מבחינת דירוג, הרי וותק קשור לדירוג שכר וכן הלאה, אנחנו עושים את זה.

<נעמה נהיר-מזור: תכניות ההשתלמות, כפי שיודעים כאן, יושבים נציגי ארגונים ויודעים שאנחנו מאוד משתדלים כדי שאנשים יהיו מוכרים לפי חוק בארץ ואנחנו נוכל לספק להם רישיון, הם זקוקים לתכניות השתלמות, לפעמים של שלושה חודשים, לפעמים של שנה אקדמית, אלה דברים יקרים ביותר.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: השאלה שלי האם את יכולה להציג לנו מסמך שאתם הצגתם תכנית עם תקציב והאוצר סירב לאשר לכם את התקציב?

אברהם נגוסה: האם במסגרת התקציב הדו שנתי של המשרד, באתם ביוזמה "יש לנו X עולים שאנחנו רוצים לתת להם קורס השלמה ועלות הקורס היא X" אנחנו רוצים שהאוצר ייתן לנו והאוצר אמר "אין לי כסף".

אברהם נגוסה: יש לכם, אתם יכולים להציג לנו?

<נעמה נהיר-מזור: ביום שני הקרוב יש לנו ישיבה בנושא הזה, אני אעלה את זה ואנחנו כמובן נעביר אליכם בשמחה את הנתונים.

אברהם נגוסה: בבקשה תעבירו לנו, ואז אנחנו נלך לכתובת של מי שדחה את העניין הזה.

<נעמה נהיר-מזור: מצוין.

<נעמה נהיר-מזור: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את מר דב מימון, המכון למדיניות העם היהודי.

<דב מימון: שלום כבוד היושב ראש, כבוד חברי הכנסת.

<דב מימון: אנחנו חקרנו את העניין של העלייה בכמה דברים, מה קורה, ואני אמשיך את מה שאמר חבר הכנסת מוטי יוגב.

<דב מימון: אני חבר בוועדה של ועדת מל"ג על עניין של שילוב חרדים.

<דב מימון: אנחנו ראינו את התוצאות של הוועדה הזאת, זה ממש - - - את הדברים ואתם יודעים שיש דימוי בין עולים חדשים וחרדים כי שניהם באיזו שהיא בעיה תרבותית ושילוב, וחסר כלים וחסר התאמה.

<דב מימון: אז אנחנו יכולים לעשות כמה דברים, אני רוצה להמשיך בשני דברים: אחד – צריך כמובן את המיפוי של איפה אנחנו צריכים, איפה השוק צריך.

<דב מימון: זה דבר אחד.

<דב מימון: מהצד השני יש לנו את העניין הזה, ואני בדקתי את זה ואני שומע את זה מהשטח שפשוט אין תרגום לאנגלית.

<דב מימון: אם היה תרגום לאנגלית של משרות בדרג בכיר, כי אם אנחנו נשלב אנשים ברמה בכירה, אלה ישלבו את החברים שלהם אחר כך ברמות אחרות.

<דב מימון: אני מדבר על עניין של טכני, כמובן עניין של סטטיסטיקה, של כלכלנים, ברמות ממש בכירות, אין שום בעיה לתרגם את זה לאנגלית ואז נראה שיהיו הרבה יותר פונים, יש לנו אנשים מאוד מוכשרים עם דוקטורטים, מהאוניברסיטאות הכי טובות, במיוחד בצרפת, כמו שאתם שומעים שאני רואה אותם ואין שום בעיה לשלב אותם, רק שנתרגם את זה לאנגלית, ואז אנחנו נראה שאנשים יוכלו לפנות.

<דב מימון: אחרי שאנחנו נהיה שם, יש תכנית אחת, כמו שעושים עם החרדים, קורס צוערים לשירות המדינה, שיש קורס כזה, אפשר להרחיב אותו גם לעולים החדשים.

<דב מימון: זה לא דורש הקמת מערך גדול, צריך פשוט תכנית אחת, שניקח 30-40 חבר'ה, אנחנו יודעים כמה עולה תכנית כזאת, יש תכנית אחת בשביל החרדים שעולה 5 מיליון לשנתיים, ול-40 או 50, 100 אנשים ייכנסו, ויש דבר כזה שאפשר לעשות את הדבר הזה לעולים החדשים שכמובן יהיה שם את המיון ואת השילוב ואת הליווי וההשמה, כל מה שצריך, אין שום בעיה להקים תכנית כזאת, זה משהו מצומצם.

<דב מימון: משהו רחב יותר זה באמת להקים איזה שהוא מקום בוועדת מל"ג ות"ל, לפתוח קול קורא כמו שעשינו עם החרדים בשביל לשלב אחר כך, תכנית הכשרה, הכנה, כמו שדיברנו על - - - או במקום אחר, יש לנו אפשרות כזאת להקים ואז לפתוח כמה תכניות שדווקא משלבים, מתאימים לשוק, לתת מענה לעולים החדשים.

<דב מימון: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נשמע את אסתר בלום מארגון קעליטה.

אברהם נגוסה: אני בכוונה רוצה שהיא תדבר כעת לפני שידבר נציג משרד הקליטה.

<אסתר בלום: תודה רבה כבוד היושב ראש, חברי הכנסת.

<אסתר בלום: תודה על המחקר המאוד מעמיק של המ.מ.מ.

<אסתר בלום: ובכל זאת, מכל הנתונים האלה שאנחנו רואים ומנסים להתחבר אליהם כמה שיותר, חסר לי עדיין את ההשוואה.

<אסתר בלום: אנחנו מדברים על נתונים שהם תלושים, הם לא קשורים למציאות כלשהיא.

<אסתר בלום: אנחנו לא יודעים כמה רופאים יורדים מהמטוס, אז אנחנו יכולים להגיד שיש 100 רופאים שעובדים, והייצוג ביחס לאוכלוסייה הישראלית הוא טוב או לא טוב.

<אסתר בלום: אבל מה לגבי הייצוג של אותם אנשים שהם עצמם הגיעו לארץ והם רופאים, והם מורים, והם מהנדסים.

<אסתר בלום: זה שיש ארבע או חמש עובדות סוציאליות, יכול להיות שזה ייצוג לעומת מספר העובדות הסוציאליות שהוא נכון, ואז צריך לשלב אותם באמת באקדמיה, צריך לשלב אותם במקום אחר.

<אסתר בלום: אני רואה יותר את האנשים שמוכשרים, שהם מגיעים לארץ עם רמה אקדמית מאוד מאוד גבוהה ולא מצליחים להשתלב, ואני לא יודעת איך אני רואה את זה בנתונים האלה.

<אסתר בלום: איך הנתונים האלה משווים תמונת מצב לעומת האנשים, הנכס שמגיע.

<אסתר בלום: יש לנו נכס.

<אסתר בלום: ואיך אנחנו משווים אותו לנתונים שמוצגים כאן.

<אסתר בלום: לגבי כל התהליכים והנושא של המועמדויות, כמו שדב מימון אמר, אי אפשר להגיע לזה.

<אסתר בלום: פשוט אי אפשר, על אף המאמצים של הנגשה, מאמצים כדי להנגיש יותר את האתר, אבל מי שימצא שם את המידע, זה בלתי אפשרי למצוא מידע, יש כמה הקלות לעולים חדשים להגיש מועמדות, אי אפשר להגיע למידע.

<אסתר בלום: מי שיודע איך ומתי יש משרה שפתוחה, זה אנשים שהם בתוך המשרדים ואז הם מפיצים את זה לחברים שלהם, זה עניין של נטוורקינג.

<אסתר בלום: בעצם עולה חדש לא יודע להגיע למערכת הזאת.

<אסתר בלום: צריך להנגיש לו את המידע, אם אנחנו רוצים לראות.

<נילי בן -משה: המידע מונגש.

<נילי בן -משה: יש עניין של אינפורמציה - - -

רוברט אילטוב: איך בדיוק הוא מונגש?

<נילי בן -משה: הוא מונגש במובן הזה, קודם כל שאנחנו מפעילים מרכז שירות, בצ'ט, יש לנו נציגים של מגוון של דוברי שפות.

רוברט אילטוב: לדוגמה, משרד הקליטה מעודכן על הדבר הזה, שהוא יידע להעביר את זה ללשכות המשרד בכל הערים?

<נילי בן -משה: אני העברתי את כל המידע ל- - - מי שאחראית על התחום הזה במשרד העלייה והקליטה, הכנו ביחד חומר מידע עבור עולים, כולל משהו חדש שנכנס שזה ואוצ'רים של הכנות ותאריכי המיון של נציבות שירות המדינה.

<נילי בן -משה: אנחנו מעבירים את המידע הזה לעולים ואנחנו עושים כל - - -

רוברט אילטוב: כלומר זה מגיע לעולים חדשים?

<נילי בן -משה: כן.

<נילי בן -משה: אני יכולה גם להגיד לך שבחלק מהדברים האלה נעשה אפילו שימוש.

<נילי בן -משה: אם זה הקורסים האלה, דברים מהסוג הזה.

<אסתר בלום: אנחנו היינו גם חלק מהוועדה להסרת חסמים, שמתחדשת היום לשמחתנו הרבה, אבל לצערנו אני ראיתי כן חלק מהדברים והערתי על זה שהמידע הוא בתוך קישור של קישור, בתוך קישור של דברים.

<אסתר בלום: הכל בעברית.

<אסתר בלום: נשמח מאוד באם שהמידע יגיע למשרד הקליטה, הוא לא התפרסם באתר של משרד הקליטה, הוא לא בשפות.

<אסתר בלום: למיטב ידיעתי הוא לא בשפה.

<אסתר בלום: האנשים האלה מגיעים, אנשים שיש להם תואר שני ושלישי בניהול ציבורי הם מגיעים לארץ.

<אסתר בלום: בניהול בתי ספר, בניהול מערכות בריאות, כל הדברים האלה, הם מגיעים לארץ.

<אסתר בלום: פשוט צריך להנגיש להם את המידע ולהגיד "אנחנו באמת רוצים אתכם ולנצל את הפוטנציאל שלכם כדי לשלב אתכם כמה שיותר במערכת בארץ".

<אסתר בלום: אחד החסמים כמובן זה הכרת התואר במשרד החינוך.

<אסתר בלום: אנחנו לא העלינו את זה לפני כן, אבל העלתה את זה כן נעמה ממשרד הבריאות, אבל לפעמים התואר האקדמי ממדינות אחרות לא מוכר בארץ ועד כדי כך שלפעמים מישהו שמגיע, שוב, מארצות כמו צרפת וארצות הברית, מגיע עם תואר שלישי.

<אסתר בלום: התואר השלישי לא מוכר כי בשנה הראשונה של התואר הראשון הוא עשה השתלמות במדינה אחרת שהיא לא מוכרת, ונכנסים לסילבוס של מה שהוא למד בגן חובה, טרום חובה, וכולי, כך שהתואר השלישי לא מוכר.

<אסתר בלום: ואם אותם אנשים שאנחנו מכירים אותם הם כן עובדי מדינה, הם מקבלים שכר של מי שסיים י"ב.

<אסתר בלום: לגבי קורסי ההשלמה, אני מאוד מברכת על מה שנאמר כאן, יש באמת את החסם הזה שכאשר יש לך מקצוע שאתה צריך לעבור מבחן רישוי כדי לעסוק בו, לפעמים באמת יש קורסים, לפעמים אין קורסים.

<אסתר בלום: והעולה צריך להתמודד לבד ואנחנו רואים עולים שעוברים את המבחנים, ולוקח להם חמש-שש שנים לעבור מבחן.

<אסתר בלום: אדם באמצע החיים הוא מגיע על מגש של כסף, המדינה לא השקיעה בו עד עכשיו שקל, הוא יכול להיות גם כן שוטר, כי באנו ראינו שוטרים, ראינו כל מיני אנשים.

<אסתר בלום: האנשים האלה מגיעים על מגש של כסף, הם שווים זהב, ופתאום אנחנו אומרים באמת, ואני מבינה, למערכת אין כסף להשקיע באותו אדם, אבל תראו, הילדים שלנו, הילדים שלי עד שהגיע לאותו גיל, והמדינה השקיעה בו את כל הכסף שהיא השקיעה, אז כאן צריך לראות תשובה מערכתית כוללת.

<אסתר בלום: לפעמים התשובה המערכתית הכוללת היא לשים את הכסף בהשתלמות, לפעמים זה לפתוח את הפתח, בגלל שבאמת, לא היית ב-8200, או בגלל שיש לך מבטא או בגלל שיש לך שם שלא מוצא חן בעיני מי שמראיין אותך, כמובן אם אין ייצוג הולם, אז כאשר אתה מגיע לראיון עבודה ואתה מגמגם, אנשים יעדיפו לקחת מישהו אחר שפשוט זה זורם, זה הולך הרבה יותר בקלות.

<אסתר בלום: שוב, תודה רבה על המחקר ואני מבקשת אם ניתן יהיה לקבל את ההשוואה של כמה רופאים הגיעו, גם ב-12 השנים האחרונות, כמה מורים הגיעו ב-12 השנים האחרונות, כמה מהנדסים הגיעו, אולי זה יפתח לנו גם את העיניים כדי לדעת.

<אסתר בלום: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני אפנה לצח, אם יש לו את הנתונים האלה?

<צח בן יהודה: במסגרת הדיונים שהועדה הזו קיימה במרץ האחרון, יחד עם ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת על הסרת חסמים במקצועות הרישוי והרישום, הוכנו שתי סקירות שיש בהן נתונים מקיפים גם על עולים שהגיעו לארץ עם מקצועות רישוי ורישום כעורכי דין, רואי חשבון וכיוצא בזאת, וגם במקצועות הרפואה והפרא- רפואי, זה הכל נמצא באינטרנט, זמין באתר שלנו.

<אסתר בלום: ב-12 השנים האחרונות?

<צח בן יהודה: לא בפילוח עד כדי כך, אבל לפחות בכמה השנים האחרונות.

<אסתר בלום: אז שוב, - - - על מה אנחנו מדברים.

רוברט אילטוב: אבל פה חשוב להפריד.

רוברט אילטוב: יש רופאים שמגיעים שעוברים את הבחינות ויש רופאים שמגיעים שלא עוברים את הבחינות, ואלה שעוברים את הבחינות, כן מתקבלים או לא מתקבלים זו שאלה אחת, ואלה שלא עוברים את הבחינות, מה עושים כדי להחזיר אותם למעגל העבודה ושהם יוכלו לקבל את הרישיונות, כדי שהם לא ייפגעו בהמשך החיים שלהם פה בישראל.

רוברט אילטוב: אלה שתי סוגיות, אז אחת שייכת לדיון פה ואחת היא לטיפול אחר לגמרי.

רוברט אילטוב: לכן חשוב להבהיר את הנקודה הזאת, כי יש, נניח מהנדסים שעוברים את כל התהליך עם הרישיונות ובסוף מתנגשים בתקרת זכוכית בקבלה לעבודה ואלה שיכול להיות שלא עוברים, השאלה איך אנחנו מטפלים באותם מהנדסים או רופאים או אנשי מקצוע אחרים כדי שיקבלו את המקצוע בחזרה.

רוברט אילטוב: אלה שתי סוגיות שונות.

רוברט אילטוב: אנחנו כרגע מטפלים באלה שלא נקלטים ויש להם את כל האסמכתאות כדי שהם יוכלו להתקבל לעבודה, כמו משפטנים לדוגמה, שאנחנו רואים פה, כל מה שקשור למשפטנים, כמעט 3,200 איש, ובמערכת עולים שנקלטו, בסך הכל 128 איש זה פשוט מגוחך, וזה לא רק משפטנים אלא בכלל בכל המשרד.

רוברט אילטוב: אנחנו מדברים על אלה שקיבלו את כל המסמכים ופשוט נתקלים בתקרת זכוכית.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הועדה.

אברהם נגוסה: מה שאסתר מקעליטה אומרת, שאנחנו יכולים להציג שנקלטו 100 אנשים, 200 אנשים, או 50 אנשים, אבל מתוך מה?

אברהם נגוסה: האם יש לנו מאגר מידע של כמה רופאים הגיעו?

רוברט אילטוב: כן, אבל יכול להיות שהעולים לא ניגשו בכלל.

רוברט אילטוב: זה שהגיעו לכאן 10,000 מהנדסים ולא ניגשו, אין לנו יכולת להכריח אותם לגשת.

רוברט אילטוב: אנחנו צריכים לדעת כמה אנשים ניגשו וכמה מתוכם לא התקבלו ולמה.

רוברט אילטוב: זאת השאלה.

<אסתר בלום: למה הם לא ניגשו בכלל גם.

רוברט אילטוב: זו סוגיה אחרת, אבל אם הם לא ניגשו, את לא יכולה להגיד למערכת "למה לא קלטתם", כי הוא לא ניגש, אין מה לעשות פה.

אברהם נגוסה: אין גם מידע של כמה ניגשו כמה התקבלו וכמה נידחו.

אברהם נגוסה: אין לנו את הנתון הזה.

רוברט אילטוב: אני ראיתי חלקית שיש פה כמה ניגשו וכמה התקבלו.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים, עכשיו היא אמרה לנו בקשר למשרד החינוך, 8,000 מועמדים.

אברהם נגוסה: אבל אנחנו עוד לא יודעים כמה מהם התקבלו וכמה מהם נידחו.

רוברט אילטוב: אני אמרתי שיש לנו פה נתונים של מערכת הבריאות שיש מספר כמה ניגשו וכמה התקבלו.

רוברט אילטוב: נכון?

<צח בן יהודה: יש לנו פילוח חלקי מאוד של הנתון ברמה הזאת.

<צח בן יהודה: זה לא - - -

אברהם נגוסה: אנחנו נפנה למשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: מדינת ישראל הקימה את משרד הקליטה במטרה שהוא ירכז את ענין קליטת העולים, דהיינו, שיהווה גם מאגר מידע למשרדים האחרים ודבר שני, גם שיהיה הפה של העולים, ידאג להם בהידברות עם המשרדים האחרים שגם יהיה המשרד שמרכז וגם מעביר למשרדים שונים, לפי התחומים.

אברהם נגוסה: שמעון, האם באמת שמעת גם את אסתר בעניין מאגר המידע, האם יש לכם את זה והאם אתם יודעים כמה מהם ניגשים וכמה דוחים מהם, ומה ההתערבות שלכם כדי שהם ישתלבו.

אברהם נגוסה: תן לנו בבקשה תמונה כללית על פעילות משרד הקליטה בעניין שילובם של העולים החדשים במשרדי הממשלה.

<שמעון ברוך: כפי שאמרה ציפי סביב הנושא של החסמים, נעשתה עבודה מקיפה בתוך המשרד.

<שמעון ברוך: יש נציגה בנושא של המחקרים בכל התחומים, בין אם זה בחינוך ובין אם זה בתחום הרפואה, מהם החסמים שבהם נתקלים העולים.

<שמעון ברוך: נעשה עיבוד של הנתונים, אנחנו צריכים לקבל באמצעות גם חברה חיצונית שלקחנו שתעשה את עיבוד הנתונים סביב המחקר שנעשה, אנחנו אמורים לקבל אותו עד סוף החודש הזה, ואז נהיה יותר חכמים בנושא הזה.

אברהם נגוסה: גם את הנתונים וגם את החסמים תקבלו בעוד חודש?

<שמעון ברוך: אנחנו נקבל את הנתונים, בעצם מה עולה מתוך כל המחקר הזה של הורדת החסמים, בעיקר בתחום הרישוי.

<שמעון ברוך: מאגר, כפי שציינת, אני לא יודע לענות אם יש, אני מוכן לבדוק אם יש לנו את זה במשרד.

<שמעון ברוך: מה שכן, אני רוצה להתייחס - - -

אברהם נגוסה: מאגר מידע אני מתכוון לכמה רופאים עלו, כמה מורים עלו, כמה מהנדסים עלו, כמה עורכי דין עלו.

אברהם נגוסה: לזה הכוונה שלי.

<שמעון ברוך: כן, אני מבין.

<שמעון ברוך: אני מניח שיש את הנתון הזה, אני אבדוק אל מול אחראית התחום אצלנו במשרד, ואני מוכן שכן יעבירו את הנושא לפי הדרישה.

אברהם נגוסה: אתם תעבירו לנו בכתב לוועדה?

<שמעון ברוך: כן.

<אסתר בלום: אדוני היושב ראש, אני יודעת שמספר פעמים המשרד אמר שיש את הנתונים האלה, אבל הם כוללים שם את מערכת הבריאות, הם לא יורדים לרזולוציות.

<אסתר בלום: עם תהליך הליווי שיש לכם, אחד על אחד, בנושא של תעסוקה, כעקרון כן צריך להיות רישום של מקצוע, לרדת למקצוע, אם אנחנו מדברים על רופא או אחות, וגם אם אפשר לקבל את הפילוח של הארצות כי גם פה זה נעשה.

<שמעון ברוך: אני אבדוק מה קיים, אני בוודאות לא יודע מה יש.

<אסתר בלום: יש את הנתונים הכלליים, צריך לרדת לרזולוציה יותר.

אברהם נגוסה: שמעון, משרד הקליטה לא קם אתמול.

אברהם נגוסה: זה הרבה שנים.

אברהם נגוסה: למה צריך לחכות עכשיו עוד חודש, למה לא היה עד עכשיו?

<שמעון ברוך: לא, אני לא מדבר על הנתונים האלה לעוד חודש, אני מדבר על נתונים שנעשו סביב הנושא של הסרת חסמים, לנושא של הקשיים בקבלת רישוי, זה יהיה עוד חודש, אני מאמין שבסוף החודש הזה זה כן יהיה.

<שמעון ברוך: יהיו הממצאים, יציגו אותם לוועדות הבין משרדיות שקמו לטובת הנושא, ואני יודע שהרבה מהדברים שם קיבלו פתרון.

<שמעון ברוך: כרגע אני לא יודע להגיד בדיוק מה הם כי הממצאים עוד לא הוצגו והם עוד לא בשלב הסופי של התהליך.

<שמעון ברוך: אני רוצה להתייחס למה שחבר הכנסת העלה, לנושא של תחומי הכשרה נדרשים בשוק העבודה.

<שמעון ברוך: יש לנו תכנית מאוד מוצלחת שפועלת לא מעט שנים, היא מתייחסת בעיקר לנושא של עידוד עלייה תעסוקתי, כאשר אנחנו מאתרים מהן דרישות שוק העבודה, מאתרים גוף שיוכל לעשות את ההכשרה וגוף שיוכל בסוף השרשרת לקלוט את אותם המוכשרים בתחום.

<שמעון ברוך: אנחנו עושים את זה במגוון רחב של מקצועות, וזה עובד די מוצלח, ההשמה היא מעל 80%-90% מאותם אלה שעוברים את ההכשרה, שמושמים במקומות העבודה.

<שמעון ברוך: אנחנו כל שנה מגדילים את כמות התכניות האלה, כי זה באמת אמנם זה בפינצטה, כמויות קטנות של עולים, אבל זה "ללכת על בטוח", מה שנקרא.

אברהם נגוסה: שמעת את נציגת משרד הבריאות שאמרה שיש להם תכניות וצריך לתת לעולים החדשים הכשרה כדי להתמודד עם החסמים בהכרה בתעודות ודברים נוספים.

אברהם נגוסה: מה חלקו של משרד הקליטה, האם אתם לא יכולים להתערב מבחינה תקציבית?

<שמעון ברוך: בחלק מהדברים אנחנו כן עובדים בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.

<שמעון ברוך: לדעתי היא ציינה בתחומים שיש בהם, ההכרה של התחומים שנלמדו שם, והכרה של מה שהמל"ג או מה שהתכנית הלימודית בארץ, אין בעצם חפיפה.

<שמעון ברוך: יש שם בעייתיות במציאת הממשק.

<שמעון ברוך: לדעתי היו מספר דיונים סביב הנושא הזה, ואני חושב שחלק מהדברים גם קיבלו ביטוי של מענה ופתרונות.

<שמעון ברוך: לנושא של פסיכולוגים וקלינאי תקשורת וכולי, גם היו דיונים סביב הנושא, גם עם משרד הבריאות וגם עם לשכת הפסיכולוגים, ואנחנו כן מחפשים את הממשקים האפשריים, לא להכל יש פתרונות, אבל בחלקים שיש פתרונות כן יש את הממשקים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב בבקשה.

מרדכי יוגב: ברשותכם, ברשות היושב ראש, הדיון הוא חשוב והמעקב עליו חשוב.

מרדכי יוגב: אני אומר כמה דברים שאני לא בטוח שהם מקיפים הכל.

מרדכי יוגב: אני אחזור על מה שאמרתי קודם.

מרדכי יוגב: רק אתה נציג משרד הקליטה או שיש כאן עוד?

<קריאה: אני ממשאבי אנוש.

מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו צריכים באחד הדיונים הבאים, האסטרטגיים, עם מנכ"ל משרד הקליטה והשרה, כבר הוזכר בדיונים קודמים, לראות את משרד הקליטה כלוקח אחריות הרבה יותר גדולה על חלק מהנושאים, גם בעליה וגם בקליטה, כפי שדובר, מלימוד העברית דרך האינטרנט במספר שפות, בוודאי השפות המרכזיות של העולים, בוודאי אנגלית, ואחרי זה רוסית וצרפתית.

רוברט אילטוב: בוודאי קודם כל רוסית, אחר כך אנגלית, ואחר כך - - -

אברהם נגוסה: לא, קודם כל אמהרית.

רוברט אילטוב: איך הגענו לאנגלית לא הבנתי.

רוברט אילטוב: כשהם יתחילו להגיע 20,000, 30,000 בשנה, אין בעיה.

אברהם נגוסה: אפשר לעשות להכל, יש לנו החלטה בעניין הזה.

רוברט אילטוב: כשאתה תבוא לבחור אתיופי או צרפתי או רוסי באנגלית, הוא לא - - -

מרדכי יוגב: רוברט, כשנגיע למצב שבו האינטרנט עובד בשפה אחת זרה נוספת, בוא נתחיל לריב על השניה והשלישית, ואני מציע שזה ייעשה לפי כמויות העולים.

מרדכי יוגב: ואתה צודק, רבע מאוקראינה ורבע מצרפת ואנגלית היא שפה כללית יותר, ואם נמצא רביעית, זה יהיה אמהרית וכולי.

רוברט אילטוב: הפילוח - - -

מרדכי יוגב: לא משנה, זה המציאות של השנים האחרונות.

מרדכי יוגב: אני חושב שמשרד העלייה והקליטה צריך לקחת חלק הרבה יותר משמעותי בתכלול ובהובלה, באינטגרציה של כל המאמץ הזה, שהעולה החדש יגיע הנה עם הרבה יותר עברית שהוא למד גם באולפן בית, באמצעות האינטרנט.

מרדכי יוגב: וזה גם יהיה החסם הראשון, בכל המרחבים להתגייסות לצה"ל, אם הוא עלה בכיתה ט' או י' ועד שהוא משלים את השפה, ובמקום לסיירת מטכ"ל או להנדסה קרבית הוא הולך למחו"ה אלון.

מרדכי יוגב: כל זה, אנחנו צריכים לקחת אותו אחורה.

מרדכי יוגב: זה דבר אחד.

מרדכי יוגב: דבר שני, משרד העלייה והקליטה צריך גם לברר ולמצוא את כל הצרכים של המשק הישראלי ומתוך כך להכווין, ואצלו צריך להיות אתר של שיווק של הצרכים של השירות הציבורי, וגם הוא צריך להיות בשפות, ואז יודע העולה לפנות למקום אחד, ולא להתחיל להתברבר ולחפש חבר, זה הרי גם קשה לנו כישראלים לחפש קולות קוראים של המשרד ההוא והמשרד ההוא והמשרד ההוא.

מרדכי יוגב: במועצות או רשויות שמים על זה אדם מיוחד שיחפש את הדברים הללו.

מרדכי יוגב: בוודאי זה קשה לעולה החדשה להיכנס בעברית, ואם המשרות בשירות הציבורי יהיו באתר אחד של משרד העלייה והקליטה באנגלית, בצרפתית, ברוסית ובאמהרית, ואם צריך גם בספרדית, זה בסך הכל תרגום, זה לא הרבה, זה חלקיות משרה שתתרגם דברים שכאלה ואפילו אולי אפשר היום בתוכנות אינטרנט לעשות את זה.

רוברט אילטוב: עדיין לא.

מרדכי יוגב: עדיין לא.

מרדכי יוגב: אבל זה ממש לא מאמץ גדול ולא יקר, להנגיש את זה באתר אחד, משרות פנויות בשלטון הציבורי.

מרדכי יוגב: הייתי כולל בתוך זה גם את הרשויות.

מרדכי יוגב: לא רק את משרדי הממשלה, אלא גם את הרשויות המקומיות, אוסף מהן ומביא מהן.

מרדכי יוגב: וכך גם לא גמרנו את מה שקשור בהקלות ואישורי דיפלומות.

מרדכי יוגב: עשינו פה כמה דיונים, על רופאי השיניים מצרפת אבל לא עשינו דיון על רופאי העיניים מצרפת ולא עשינו דיון על רופאי השיניים מאוקראינה.

מרדכי יוגב: אני חושב שפה צריך לשפוט את המל"ג יותר קשה, ולהביא אותו פה ולהתעלל בו, ואם הוא לא יקל וימצא את הדברים, אז לזמן אותו פעם בשבועיים.

מרדכי יוגב: פשוט להתעלל בו בוועדות מעקב רצופות.

מרדכי יוגב: הגוף הזה לפי דעתי עוד לא יודע שיש גלי עליה גדולים במדינת ישראל.

מרדכי יוגב: אני שואל, בסימן שאלה, ראיתי שבמשטרה יש ירידה בגיוס.

מרדכי יוגב: גיוס מתבטא לא בעד שיהיה רב ניצב אתיופי או רוסי או צרפתי, הוא כבר לא יהיה עולה חדש, כי יעברו השנים.

מרדכי יוגב: אבל ראיתי שמצד המשטרה יש הרבה הרבה פחות בגיוס.

מרדכי יוגב: יש פחות בדרגות הנמוכות.

רוברט אילטוב: כשאתה מסתכל על הטבלה של המשטרה אתה גם רואה שבתפקידים בכירים אין לך עולים בכלל.

מרדכי יוגב: בסדר, עד שהוא מגיע לתפקידים בכירים, הוא כבר לא עולה חדש.

רוברט אילטוב: גם סגן ניצב וגם רב פקד, גם שם אין לך.

מרדכי יוגב: אני מתנצל, אני רק מסיט את תשומת הלב לטבלה, ואני אומר לכם למשל, ירושלים זקוקה הרי, עוד איזה מאות תקנים למשטרת ירושלים.

מרדכי יוגב: - - - פתוחים.

מרדכי יוגב: זה היה צריך לעלות לאתר העלייה והקליטה, זה לא כזה קל, אבל בסוף אתה מתכנס למה שיש ולפעמים אתה גם מתחבר דרך זה, התחברות לחברה הישראלית ולהצלחה.

מרדכי יוגב: אלה הם הדברים.

מרדכי יוגב: תודה.

יואל רזבוזוב: רק משפט אם אפשר, אני רוצה לברך על הדיון, טוב שיש מעקב, שעוקבים אחרי הנושא, המשרדים מבינים שיש כאן רצונות מבחינת הוועדה ואני מקווה שבסוף נגיע לתוצאות הרצויות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נשמע את אגף הכבאות בקיצור.

רוברט אילטוב: דרך אגב, יואל חזר עכשיו עם השרה מרוסיה הרחוקה, ויש שם נכונות לעליה מאוד גדולה.

יואל רזבוזוב: תשע שעות טיסה בתוך רוסיה, ממוסקבה.

יואל רזבוזוב: ויש שם באמת אולמות מלאים, 400 איש בכל עיר שרוצים לעלות.

יואל רזבוזוב: דווקא השאלה הראשונה זה בנושא העבודה.

אברהם נגוסה: אז מה הבעיה להעלות אותם?

יואל רזבוזוב: עבודה.

יואל רזבוזוב: והרבה עבודה.

יואל רזבוזוב: עבודה גם שם וגם פה.

<שמעון לייני: אני ממשאבי אנוש.

<שמעון לייני: קודם כל הרשות היא רשות חדשה וכך גם צריך להסתכל על הנתונים, היא הוקמה רק ב-2013, התחלנו את תהליכי הקליטה עוד לפני.

<שמעון לייני: גם מהנתונים הקיימים, צריך לראות, יש פה 190, לי יש קצת יותר כי אני סופר בהגדרות אחרות, אבל מתוך ה-190, 125 זה רק בשלוש השנים האחרונות.

<שמעון לייני: זאת אומרת, יש פה קליטה גדולה מאוד של אנשים שאנחנו מכניסים לשורות שלנו.

רוברט אילטוב: מתוך כמה?

<שמעון לייני: מתוך אלה שהתגייסו לנו ב - - - זה בערך 15%.

<שמעון לייני: סך כל כבאים יש 2,800.

<שמעון לייני: אבל אני מדבר, מתוך סך הקליטה שאנחנו התחלנו לקלוט, מהקמת הרשות.

<שמעון לייני: לפני כן הרשות עבדה מפוצלת באיגודי הערים והתהליך היה שונה לחלוטין.

<שמעון לייני: זה מבחינת הנתונים, בסך הכל קלטנו לא מעט אנשים.

<שמעון לייני: צריך להבין שאנחנו גוף היררכי, ו-92% מהמשרות שלנו אלה משרות בתפקידי הליבה שלנו, שצריך להתחיל מלוחם אש ולהגיע עד מפקד תחנה או מפקד מחוז, אי אפשר להיכנס באמצע.

<שמעון לייני: אבל יש לנו קליטה מאוד גדולה ואנחנו מקווים שאנשים יגיעו, יש לנו גם משרות של מה שנקרא לה"ב, קצונה זוטרה שהתחילו להיכנס לשם, אבל בהמשך זה גם לדעתי יגיע הרבה מעבר לזה.

<שמעון לייני: רוב הגיוסים שלנו, צריך להבין, הם לוחמי אש.

<שמעון לייני: זאת אומרת ביתר התפקידים זה ממש בודדים שנקלטים, זו הקליטה הגדולה ושם אנחנו שמים את הדגש.

<שמעון לייני: יש לנו עוד אפיק אחד שאנחנו מדברים עליו על מערך המניעה או בטיחות האש, ושם שמנו גם כמה פרויקטים, גם לחרדים וגם לעולים.

<שמעון לייני: יש לנו היום 56 חרדים שנקלטו אצלנו במסגרת השירות, והכנסנו אותם לפרויקט של ללמוד לתואר הנדסאי ולשלב אותם בהמשך במערך המניעה.

<שמעון לייני: זה ממומן על ידי משרד הכלכלה.

<שמעון לייני: הם לומדים את זה בשעות הפרטיות שלהם, זה מתוך כוונה לשלב אותם בהמשך בתפקידים במשרות קבועות.

<שמעון לייני: יש עוד פרויקט נוסף שאנחנו באמצע התהליך והעבודה מול משרד האוצר, אנחנו צריכים לקבל מהם תשובות על התקצוב, שזה מיועד פה לעולים, גם שירות לאומי וגם סטודנטים, כשהפרויקט הזה אומר שאנחנו משלבים אותם בהתחלה אצלנו, מכשירים אותם לתפקיד מניעת דלקות, במקביל הם לומדים לתואר הנדסאי, ועל זה עכשיו אנחנו במשרד האוצר לממן להם את התואר הנדסאי, ובהמשך הם ישתלבו אצלנו בתפקידים קבועים.

<שמעון לייני: אז זו עוד קבוצה נוספת שאנחנו בתהליך מול משרד האוצר.

<שמעון לייני: הם מקבלים את התהליך, הם רק צריכים לתת לנו את התקצוב.

<שמעון לייני: אין איזו בעיה שאנחנו רואים כרגע, אבל ברגע שנקבל את התקצוב אנחנו נתחיל בתהליך, זה תהליך שמשולב עם שירות המדינה.

<שמעון לייני: דרך אגב, גם לאחרונה הקצינו 12 משרות לעובדים עם מוגבלויות, גם זה התחלנו, צברנו 12 משרות כאלה.

<שמעון לייני: בסך הכל אנחנו כן מתעסקים, רואים את זה כחלק מיעדי הרשות וחלק מתכנון גיוס כח אדם לרשות.

<שמעון לייני: אלה הדברים.

<שמעון לייני: אני יכול לציין שיש לנו ב-22 לינואר טקס מצטיינים בבית נשיא המדינה, ויש לנו שם גם עולה מאתיופיה, שנבחר מתוך חמישה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: מירה בבקשה.

<מירה פיירשטיין: רק משפט אחד, דיברנו כאן על הנגשת המידע, הנגשת מודעות האיתור בשפות השונות, רוסית ואמהרית.

<מירה פיירשטיין: הבעיה שצריך לקרוא לילד בשמו, חסם של השפה העברית.

<מירה פיירשטיין: כי גם אם מנגישים את מודעות האיתור בשפות, אחר כך בהליכי המיון שאותו מועמד יצטרך להתמודד, אז הוא עדיין צריך להתמודד עם ידיעת השפה העברית, ויש הקלות, יש לו הקלות במבחנים, גם אצלנו וגם בכנסת ואני יודעת שגם בנציבות שירות המדינה.

<מירה פיירשטיין: ההקלות הן במילוי ההנחיות, שההנחיות נעשות בשפת האם, אבל עדיין הוא צריך להתמודד עם השפה העברית, ואולי זה מתחיל בקליטה, שצריך להשקיע בעולה החדש שהוא מגיע.

רוברט אילטוב: זה לא אומר שהוא לא מתמודד ולא יודע עברית, יכול להיות שזה אומר שהוא לא קורא תקשורת בעברית.

רוברט אילטוב: זה עדיין מאפשר לו לבוא לבחינות בעברית ולעבור אותן.

<מירה פיירשטיין: הפרסום, נכון.

<מירה פיירשטיין: אבל יש גם את אחוזי ההצלחה במבחן, כי המבחן יחד עם ההקלות קובע איזה שהוא ציון חתך שאתה בא לוועדת הבוחנים.

<מירה פיירשטיין: זה גם חלק.

רוברט אילטוב: כשתביאו לנו נתונים שהעולים לא עוברים בגלל העברית, נתעסק בזה.

רוברט אילטוב: כרגע הם לא מבינים בכלל לאן לגשת, ואת זה צריך לתקן.

רוברט אילטוב: אם זה החסם, שהם לא יודעים לאן לגשת כי המידע לא מגיע אליהם - - -

<מירה פיירשטיין: אז אני רוצה להגיד לך שמהדיון הזה כבר יצאנו והנה אנחנו עושים כאן את השיווק, לפחות של המכרזים בכנסת, שיצרנו קשר עם האנשים שאחראים על קבוצות עולים, אוכלוסיות עולים, כדי לפחות בשיווק של מכרזי הכנסת להגיע לאוכלוסיות העולים מעבר לפרסום הכללי שאנחנו עושים.

<מירה פיירשטיין: יצאנו לפחות נשכרים מהדיון בוועדה הזאת.

<אסתר בלום: החלפנו כתובות.

<אסתר בלום: מצוין, תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשרדים, נציגי המשרדים השונים שהגעתם.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה כי יש לנו הרבה מידע שלא קיבלנו ולכן הוועדה קוראת לכל המשרדים להעביר לוועדה נתונים על קליטת העולים, לפי המקצועות.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת פירוט באיזה מקצועות קלטתם עולים.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו מבקשים מכל המשרדים, כי אני מבין שלנציבות שירות המדינה אין את הפירוט ולכן אנחנו פונים לכל המשרדים.

אברהם נגוסה: הועדה קוראת למשרד העלייה והקליטה לקחת חלק בתכלול המידע לעולים בשירות המדינה והנגשת תרגום המידע לשפות העולים באינטרנט.

אברהם נגוסה: זה חשוב לנו, קחו את האחריות על הנושא כמשרד העלייה והקליטה.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.