ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 177, 2017-01-17 10:13

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: אנחנו היום נקיים דיון המשך במעקב יישום התכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה, שאושרה על ידי ועדת השרים בראשות ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: התכניות לשילוב המיטבי של יוצאי אתיופיה, אני חייב להגיד שבתכנית בסדר גודל כזה זו פעם ראשונה במדינת ישראל שיש ראש ממשלה שאכפת לו והוא מעורב, שם את הדגש והזמן שלו, יש ראש ממשלה שעשו ונותן לפקידים לעשות מה שצריך.

אברהם נגוסה: לזכותו של ראש הממשלה בנימין נתניהו ייאמר שהוא לקח את האחריות לאחר שהוא שמע את הבעיות שלוש שעות הוא ישב, אנחנו ישבנו לידו ושמע את הבעיות בכל המובנים.

אברהם נגוסה: ואז השלב הראשון היה באמת לזהות ולהכיר בבעיות.

אברהם נגוסה: השלב השני הוא הנכונות לפעול בהקמת ועדת שרים בראשותו, והדבר השלישי זה מעורבות של נציגי הקהילה בהכנת התכנית ובכל השלבים.

אברהם נגוסה: אני חושב שאלה השלבים שהביאו אותנו למצב שהגענו אליו היום, שאושרו כ-11 תכניות, ואפילו אם אני מחשיב תכניות נוספות כמו מל"ג, אז 12 תכניות, כדי לתת מענה למכלול הבעיות שהוצגו, כדי להסיר את המכשול לשילובם של יוצאי אתיופיה בכל התחומים לתוך החברה הישראלית.

אברהם נגוסה: התכניות האלה אושרו בארבע פעימות: הפעימה הראשונה הייתה באוקטובר 2015 –תכנית חינוך, רווחה ובריאות.

אברהם נגוסה: התכניות האלה הן תכניות של 4 שנים, 2016 עד 2019.

אברהם נגוסה: משרד החינוך קיבל תקציב לתכנית שהוא הציג בסך של 192 מיליון שקלים.

אברהם נגוסה: משרד הרווחה קיבל 80 מיליון שקל, ומשרד הבריאות 19.6 מיליון שקל.

אברהם נגוסה: אני מדבר על תכניות במהלך ארבע שנים.

אברהם נגוסה: הפעימה השניה התקבלה בפברואר 2016.

אברהם נגוסה: באותו יום התכניות היו תעסוקה – משרד הכלכלה היה בזמנו, היום משרד העבודה, קיבל 55 מיליון שקל כדי להכשיר ולשלב עובדים לא אקדמאיים במשך 4 שנים.

אברהם נגוסה: ובנוסף גם הייתה תכנית תעסוקה מנציבות שירות המדינה, לשלב 80 אקדמאים בשנה.

אברהם נגוסה: תכנית של צה"ל, לסגור את ה תכניות המבדלות.

אברהם נגוסה: משרד בטחון הפנים קיבל 22 מיליון שקל לתכניות שלו.

אברהם נגוסה: אלה התכניות שהתקבלו בפעימה השניה.

אברהם נגוסה: התכניות שהתקבלו בפעימה השלישית זה אישור דו"ח משרד המשפטים למיגור גזענות ואפליה והתכנית אושרה, 7 מיליון שקל, ומשרד התרבות והספורט הציג תכנית לחיזוק הספורט בקהילה – 19 מיליון שקל.

אברהם נגוסה: הפעימה הרביעית והאחרונה זה תכנית של משרד השיכון, ל-200 זוגות בשנה, 800 זוגות צעירים בארבע שנים.

אברהם נגוסה: סדר גודל של 1 מיליון שקל, 10% הון עצמי, 900,000 שקל לכל זוג, סכום שמחולק ל-2 – 600,000 שקל כספי המדינה ו-300,000 שקלים בערבות המדינה, כספי הבנקים.

אברהם נגוסה: הזוג יכול לקבל 900,000 שקל.

אברהם נגוסה: זו ההחלטה.

אברהם נגוסה: בנוסף היו תכניות של מל"ג, 100 מיליון שקל תכנית של 5 שנים, בפעם הראשונה להכניס את יוצאי אתיופיה לתכנית החומש של מל"ג.

אברהם נגוסה: עד עכשיו היו רק חרדים, דרוזים, ערבים.

אברהם נגוסה: יוצאי אתיופיה לא היו שם.

אברהם נגוסה: קיימנו דיון גם בעניין הזה, דיון פרטני לבחינת התכנית, והבטיחו לנו שבפברואר התכנית תתחיל להיות מיושמת בשטח.

אברהם נגוסה: אלה התכניות שאנחנו יודעים עליהן ואושרו וגם תוקצבו.

אברהם נגוסה: אני צריך להזכיר כי דיון המעקב האחרון שעשינו, הגדרנו את זה בוועדה כהתארגנות מתקדמת.

אברהם נגוסה: היום אנחנו רוצים לשמוע יישום ביצוע בשטח.

אברהם נגוסה: אני לא רוצה לשמוע "לא קיבלנו כסף", "לא הגיע הכסף", אנחנו צריכים לשמוע היום התחלת ביצוע, שהמשרדים האלה כבר מבצעים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע באיזה סדר גודל הם התחילו לבצע, ולאיפה הם הגיעו.

אברהם נגוסה: זו ההתקדמות שאנחנו רוצים לשמוע.

יוסי יונה: למעט אם יש פער בין מה שהם אמרו שבוצע לבין מה ש- - - אני מעלה את זה כתהייה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע.

אברהם נגוסה: לכל התכניות האלה יש כתובת אחת.

אברהם נגוסה: המשרד המתכלל הוא משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: אני לא צריך לרוץ לכל משרד, יש לי כתובת, משרד ראש הממשלה ששם שלושה או ארבעה אנשי צוות שהם אחראים לבקרה על יישום ההחלטות.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו נשמע קודם כל את נציגי משרד ראש הממשלה באופן כללי.

אברהם נגוסה: אם כל משרד יציג, אני אתן חמש דקות לכל משרד, כי א ני רוצה לדעת רק אם התחלתם, ובאיזה סדר גודל.

אברהם נגוסה: אני חייב לומר שהוועדה עושה סיור ודיון ברשויות המקומיות בשטח, והשאלה הראשונה שלי לרשויות המקומיות היא האם התכנית הממשלתית לשילוב המיטבי של יוצאי אתיופיה הגיעה או לא הגיעה אליהם.

אברהם נגוסה: לצערי הרב התשובה שניתנה לי הייתה "לא".

אברהם נגוסה: יכול להיות שישנן אי הבנות, אבל אנחנו רוצים לשמוע ישר מהמשרד המתכלל וגם ממשרדי הממשלה שאחראים לביצוע.

אברהם נגוסה: אני נותן את רשות הדיבור לסמנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: אני חייב לומר לכם שהוא אדם שמתמיד למרות שאנחנו רבים ומתווכחים הרבה, אבל הגענו אחרי ויכוחים לתוצאות האלה, ואני רוצה לשמוע באמת מה הולך ואיך זה.

<אהוד פראוור: בוקר טוב לכולם.

<אהוד פראוור: אני רוצה קודם כל לומר שאני טלפנתי לחבר הכנסת נגוסה וביקשתי את קיום הישיבה הזאת כי חשבתי שאנחנו צריכים לדווח לקהילה ולציבור ולעשות את זה באופן מסודר.

<אהוד פראוור: אז כל מי שרוצה לכעוס על הכנסת בעניין הזה שיכעס עליי, אני הזמנתי את הדיון.

אברהם נגוסה: זה לזכותך.

אברהם נגוסה: הפעם זו הייתה יוזמה שלו, אנחנו רוצים לבוא ולדווח.

יוסי יונה: אודי אומר שהוא מדווח לציבור ולקהילה.

יוסי יונה: הגוף שאליו גם צריך לתת את הדין והחשבון זה הוועדות של הכנסת.

אברהם נגוסה: הצטרפו חבריי חברי הכנסת יוסי יונה וגם חבר הכנסת עומר בר לב.

אברהם נגוסה: כמובן לחברי הכנסת יש ועדות שונות והם יבואו וילכו, זה הנוהג הרגיל פה.

<אהוד פראוור: באנו היום להציג תמונת מצב לאחר ששלב התכנון של הממשלה על כל הממדים שלו הושלם, ואחרי שמונו לכלל תכניות הממשלה שני מנהלים, אחד לתכנית של המאבק בגזענות שיושב ממש מולך, אדוני היושב ראש, עורך דין - - -, וטלל דולב במשרד ראש הממשלה, לכל התכניות שהייתי קורא להן חברתיות וכלכליות.

<אהוד פראוור: צריך להגיד שאנחנו אחרי כמה דברים שהיו מורכבים, והגענו בסופו של דבר לסיומם.

<אהוד פראוור: אני חושב שתכנית הדיור שהתקבלה זה עתה היא תכנית מאוד חשובה, לידתה בייסורים ואני חושב שיש בה הרבה בשורות, גם לאנשים כפרטים, וגם למהלכים של פינוי בינוי שאני תולה בהם תקווה עצומה.

<אהוד פראוור: אני חושב שגם המהלכים שנעשים היום במשותף בין המשטרה למשרד המשפטים הם אבן דרך מאוד חשובה וצריך לומר שברקע לכל אלה נמצא, ותיכף נגיע לעניינים שלנו, הנושא של תרומות הדם שמשרד הבריאות הסכים לפתור.

<אהוד פראוור: באנו הנה היום לתת דו"ח מצב, אנחנו נרצה לבוא בעוד חצי שנה בוודאי שוב, אני חושב שכך נכון.

<אהוד פראוור: אני חושב שדו"ח מצב לא אומר שהכל שושנים, אבל אני חושב שחשוב לספר לאן הגענו ולאן לא הגענו.

<אהוד פראוור: המטה של טלל דולב הצליח תוך שבועות ספורים לגבש את התמונה, להניע חלק מהדברים שהיו תקועים, ונוכל להציג את התמונה הזאת.

<אהוד פראוור: צריך להגיד מילה אחת על תפקיד של מתכלל ומשרדים.

<אהוד פראוור: אנחנו במבנה פוליטי אחר מכפי שהכנסת כל הזמן הייתה רוצה אולי, האחריות על הביצוע היא במשרדים, אנחנו גורם מתכלל, אנחנו לא הלכנו לשום מקום אבל בסופו של דבר גם החלטות הממשלה מטילות אחריות על המשרד המבצע.

<אהוד פראוור: אני אגב חושב שהמשרדים פועלים מתוך התחושה הזאת הרבה מאוד של אחריות ומסירות.

<אהוד פראוור: עוד שתי הערות: התכנית הזאת היה לה הריון, ארוך גם בדיאלוג עם הקהילה וגם בתוך הממשלה.

<אהוד פראוור: התוצר של הריון ארוך שהשותפים מכירים זה את זה.

<אהוד פראוור: אין לנו היום מה שהיה כמעט בכל תכנית ממשלתית אחרת, קושי להרים טלפון, פה יש אנשים שעונים, יש אנשים שאכפת להם יש אנשים שהם מחויבים, חלק גדול מהם יושב פה ואני חושב שמגיע להם תודה על המאמץ העצום, וכאמור דו"ח ביצוע הוא לא הכל שושנים, הוא גם רחוק מלהיות הכל להיפך, שלא נטעה, ואני חושב שצריך לתת לטלל לומר כמה דברים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חבריי חברי הכנסת קסניה סבטלובה ויואל רזבוזוב.

<אהוד פראוור: טלל מבקש לדבר בסוף אחרי כולם.

אברהם נגוסה: אז מי מציג לנו?

<טלל דולב: כל משרד.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה ניתן לכל משרד 5 דקות שיציגו לנו בתמצית, וזה אפילו יותר מדי.

אברהם נגוסה: כדי לתת גם באמצע כמובן לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה לשאול ולהביע דעה.

אברהם נגוסה: אני מבקש מהאחרים שמשתתפים לתת למשרד להציג, לרשום את השאלות ובסוף נקיים דיון כללי.

אברהם נגוסה: לכל המשרדים, אנחנו רוצים לדעת אם התחלתם או לא, ואם התחלתם תעדכנו אותנו באיזה סדר גודל.

אברהם נגוסה: ראשית משרד החינוך בבקשה.

<עירית בירן: בוקר טוב.

<עירית בירן: אני סגנית סמנכ"ל מינהל פדגוגי.

<עירית בירן: אני אתחיל לפי סדר שהיה במצגת ולכם יש את זה בנייר, אני אתחיל מהתכנית מהגן, קשת שהצגנו אותה בדיון הקודם, היא עובדת היום ב-41 גנים, 471 תלמידי גן, 471 הורים, הקבוצות עובדות במקביל, הורים וילדים.

<עירית בירן: עבודה עם מעורבות הורים גם היא עובדת ב-20 קבוצות, 305 תלמידים ו-308 הורים.

<עירית בירן: בנושא של התגבור הלימודי, אנחנו עובדים היום עם 2,632 תלמידים בפועל שמקבלים תגבורים, התכנית עד סוף השנה תהיה יותר רחבה.

<עירית בירן: תכנית ליבה בקבוצות תגבור לבגרויות – 194 תלמידים בפועל, הנושא של - - - איתור תלמידים עם קשיים והדרכה, 500 תלמידים מקבלים בפועל הדרכה וליווי, כולל המורים שמלמדים אותם בשוטף.

<עירית בירן: בחינוך היסודי נכנסו לטיפול הוליסטי בית ספר כ-1,986 תלמידים בני הקהילה.

<עירית בירן: בנושא של מצוינות, יש לנו שתי תכניות בעצם, נכנסנו לגיוס תלמידים לפעילויות, גייסנו 449 תלמידים לתכניות המצוינות ומחוננים שמבחינתנו זו פריצת דרך, אתם זוכרים ש אנחנו לא הגענו ל-300 בשנה שעברה, זה ממש גיוס מאוד רחבה ויפה.

<עירית בירן: תכנית המניעה לתלמידים עם קידום נוער, יש לנו היום 898 תלמידים שעובדים בפועל.

<עירית בירן: התבקשנו להציג הישג, אנחנו חושבים שההישג המדהים ביותר זה היכולת לגייס את התלמידים לתכניות מצוינות ומחוננים והנושא שהוא יותר מורכב הוא נושא הפעלת התכנית עם ההורים, ששם עדיין אנחנו עובדים על לשכנע אותם לבוא לקבוצות שבעצם מטפלות בקשר בית ספר הורה ותלמיד ולא בהורות, כי זה לא הנושא שלקחנו על עצמנו, ואנחנו מתקדמים עם זה, אני מקווה שיהיה לנו לדווח לכם בצורה יותר מפורטת במפגש הבא.

עמר בר-לב: אדוני היושב ראש, יש לי כאן הערה.

עמר בר-לב: אני מאוד שמח שיש הישג איתור תלמידים מצטיינים אבל נראה לי שבסוף כשמדברים על ההישגים במערכת החינוך לבני העדה האתיופית, ההישג המיוחד זה איתור תלמידים מצטיינים?

עמר בר-לב: המצטיינים תמיד יסתדרו בסוף.

עמר בר-לב: זה הדבר שמצוין כאן.

<אהוד פראוור: אבל מעולם לא נגענו ב - - -

עמר בר-לב: אני לא נגד זה, אבל אני אומר, ההישג של התכנית הזאת, של משרד החינוך, לא יכול להיות הדבר העיקרי איתור תלמידים מצטיינים.

עמר בר-לב: זה BY PRODUCT חשוב אבל הנושא העיקרי זה צמצום הפערים.

<אהוד פראוור: יש כאן עבודה עצומה על צמצום פערים והיא מופיעה פה.

<אהוד פראוור: כמעט כל דבר אחר שמופיע פה, זה זה.

<אהוד פראוור: הדבר שהכי הרבה הטריד אותנו היה שהקבוצה מתקדמת, מצטיינים אין.

<אהוד פראוור: מצטיינים אומר מי ילך למדעים באוניברסיטה.

<אהוד פראוור: מצטיינים אומר מי ייקח תפקידי מובילות, וכשאתה רואה שבחלק העליון, בכל התכנית של דרך חדשה, כשאתה רואה שבחלק העליון, החלק שהוא המאיץ של החברה הישראלית, אין אנשים, וזה בעוד רגע על המכינות הקדם צבאיות, זה יבוא בהמשך, אין.

<אהוד פראוור: זה הישג חשוב, זה לא קרה קודם.

עמר בר-לב: אני לא אומר שזה לא חשוב, אבל הכותרת הישגים ואתגרים בקידום לימודי, אז ההישג היחיד שמצוין, העיקרי, איתור תלמידים מצטיינים.

עמר בר-לב: סליחה, זה יפתור את הבעיה?

עמר בר-לב: זה מאוד חשוב, אני מסכים.

אברהם נגוסה: חברי הכנסת אני מציע שתתנו למשרד לסיים ותרשמו את השאלות.

אברהם נגוסה: בבקשה תמשיכו.

<שרה זילברשטרום: אני מנהלת אגף התמחות וכניסה להוראה במשרד החינוך.

<שרה זילברשטרום: דבר מדהים קורה, תכנית אספה מופעלת בשש מכללות, זו תכנית ייחודית לבני הקהילה שמשלבת ביחד ולחוד בתוך הקמפוס.

<שרה זילברשטרום: התכנית הצליחה השנה להכניס, כלומר בעזרתנו עם שעות תוספתיות, 85 בוגרים בתוך המערכת, שזה הרבה יותר ממה שחשבנו, כי במחזור יש בערך 60.

<שרה זילברשטרום: זאת אומרת נכנסו למעלה ממחזור וזו הייתה באמת התרגשות גדולה.

<שרה זילברשטרום: אפשר לדווח שמנהלי בתי הספר רואים בכך העצמה רצינית גם כלפי תלמידים, גם כלפי מורים וגם כלפי הקהילה כולה.

<שרה זילברשטרום: לצד זה יש לנו השמה נוספות, השנה נכנסו 121 בני הקהילה, לאו דווקא מתכנית אספה, ובכך אנחנו מתקדמים אל היעד.

<שרה זילברשטרום: רק להזכיר שהיעד היה 600 בני הקהילה מורים ב-4 שנים, שמצטרפים מתוכם כבר 300 שהיו קיימים, אז אנחנו הוספנו עוד 121, זאת אומרת שעכשיו כבר יש 421 אנשים ואנחנו מתקדמים אל היעד ואני חושבת שזה יהיה אפילו עוד יותר מהר מהארבע שנים שניתנו.

<שרה זילברשטרום: הליווי שהם מקבלים וההעצמה שהם מקבלים מוכיחה את עצמה.

אברהם נגוסה: אלה שהם בוגרים, שיבצתם אותם במערכת החינוך כמורים?

<שרה זילברשטרום: כן.

<שרה זילברשטרום: מתוך תכנית אספה השתבצו 85.

<שרה זילברשטרום: ועוד אליהם הצטרפו עוד שהם לא היו מבני התכנית, בסך הכל 121 אנשים.

<שרה זילברשטרום: אנחנו פוגשים אותם, הם מאושרים, הם מלמדים מדעים, הם גננות, באמת אנשים מצוינים.

אברהם נגוסה: היעד זה להכשיר 300 מורים לארבע שנים.

אברהם נגוסה: למה זה רק 250?

אברהם נגוסה: מה הבעיה?

אברהם נגוסה: חסרים מועמדים או מה?

<שרה זילברשטרום: אני חושבת שהיעד היה שילוב של עוד 300 מעבר ל-300 הקיימים, כך שיש 600 ב-4 שנים.

<שרה זילברשטרום: לגבי השילוב היה את המספר 600.

אברהם נגוסה: אני מדבר על ה-300.

<שרה זילברשטרום: ה-300 האלה זה לאו דווקא מתכנית ההכשרה.

<שרה זילברשטרום: 250 זה הכשרה.

אברהם נגוסה: אני מכיר את התכנית.

אברהם נגוסה: להכשיר 300 מורים תוך 4 שנים.

אברהם נגוסה: עכשיו את מדברת על 250 סטודנטים.

אברהם נגוסה: כלומר שמכשירים אותם.

אברהם נגוסה: כמה יש עכשיו בהכשרה?

<שרה זילברשטרום: בהכשרה יש לנו, היעד שהיה היה 250 וה-250 האלה לומדים.

<שרה זילברשטרום: ה-300 זה לגבי השמה.

<שרה זילברשטרום: היו הרבה אנשים שהם היו בוגרים ולא הייתה להם עבודה.

<שרה זילברשטרום: יש הבדלה בין השמה להכשרה.

<שרה זילברשטרום: בהשמה התחייבנו על עוד 300 כך שנשלים את ה-600 יחד, ואנחנו באמת מצליחים בזה, מעבר לקצב שנקבע.

<שרה זילברשטרום: אמרו 300 בארבע שנים ואנחנו כבר ב-121 בשנה הזאת.

<שרה זילברשטרום: אבל לגבי תוספת ההכשרה, היו 250.

<שרה זילברשטרום: אנחנו עומדים ביעד.

<שרה זילברשטרום: לגבי הישגים, יש קושי לגייס אנשים איכותיים ולכן הוקמה מכינה לבנות מצוינות מבנות השירות הלאומי שיש להם חשיפה לאקדמיה והם מקבלים אקרדיטציה מהמכינה הזאת אחר כך ללימודים הגבוהים וזה יוכל להזרים עוד כוח איכותי להוראה.

<שרה זילברשטרום: דבר נוסף, הישג חדש של השנה הזאת שהוקם פורום של מנהלים עמיתים, 30 מנהלים שהם השגרירים של השליחות הזאת יחד איתנו לתכנית הזאת, וזה דבר חדש שקיים.

<שרה זילברשטרום: האתגרים שלנו זה באמת שההשמה תהיה איכותית, זאת אומרת להגדיל את היקף המשרה, לא רק שליש משרה.

<שרה זילברשטרום: לשבץ אותם בתחומים מרכזיים בבית הספר, מחנכי כיתות למשל, שזה תהליך , אבל כשהאמון יגדל אז הם ישתלבו גם בצורה איכותית יותר.

יוסי יונה: האמון של מי במי?

<שרה זילברשטרום: של כל החברה הישראלית בכך שבני הקהילה האתיופית הם מורים - - -

יוסי יונה: אבל העבודה צריכה להיות בחברה הישראלית שלהם יהיה האמון באתיופים ולא הפוך.

<שרה זילברשטרום: נכון.

אברהם נגוסה: סליחה, חבר הכנסת צריך ללכת ויש לו שאלה.

יואל רזבוזוב: אני מצטער יש לי פשוט דיון אחר.

יואל רזבוזוב: כבוד היושב ראש אני מברך אותך על הדיון, חשוב לבצע מעקב אחרי ביצוע.

יואל רזבוזוב: אני מסתכל כאן על דוגמאות לפעילות בתחומי חיים שונים, אני רואה כאן חוג לכל ילד.

יואל רזבוזוב: מה זה חוג לכל ילד?

יואל רזבוזוב: מי המשרד האחראי?

יואל רזבוזוב: האם זה ואוצ'ר?

יואל רזבוזוב: האם זה במתנ"סים, איך זה עובד, דרך איזה משרד?

יואל רזבוזוב: זה משהו שאני מבין בו היטב אז אני רוצה להבין איך זה מתבצע, כי זה באמת אמירה מאוד נכונה, ה שאלה איך זה עובד.

יואל רזבוזוב: זה משרד החינוך אחראי?

יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין את העניין.

<גילת דנה: אני אציג את החינוך הלא פורמלי.

<גילת דנה: לשאלתך, נושא החוגים פותח ואנחנו על סף הסכם עם חברת המתנ"סים כזרוע המבצעת של משרד החינוך.

<גילת דנה: עם נציגי העדה עלתה דילמה אם בימים אלה ייחתם ההסכם האם להתחיל ולבצע עכשיו, ויש לזה השלכות ערכיות, או שלקחת את הכספים ולתגבר את הקייטנות בקיץ ומשנה הבאה נתחיל ובאותם כספים לשתף עוד ילדים.

יואל רזבוזוב: כמה כסף?

<גילת דנה: 5 מיליון ₪.

יואל רזבוזוב: וכמה ילדים אנחנו מדברים, יודעים מה המספר?

<גילת דנה: אנחנו מדברים על 3,800.

<גילת דנה: בחישוב של חוגים בממוצע, אנחנו רוצים חוגים איכותיים.

יואל רזבוזוב: רגע, יש בסך הכל 3,800 ילדים יוצאי העדה במערכת?

<גילת דנה: לא, אנחנו רוצים להגיע ב-22 הרשויות עתירות יוצאי אתיופיה, ל-3,800 ילדים.

<גילת דנה: כיתות א' עד ד'.

<גילת דנה: עם ואוצ'ר.

יואל רזבוזוב: בכיתות א' עד ד' יש בסך הכל 3,800 ילדים?

<גילת דנה: לא.

יואל רזבוזוב: אז עושים הגרלה, כמו במחיר למשתכן?

יואל רזבוזוב: איך זה עובד?

<גילת דנה: ב-22 הרשויות א'-ד', יחסית זה אחוז מאוד מאוד גבוה.

<גילת דנה: לא כולם ירצו.

<גילת דנה: לכולם תוצע האופציה, בשילוב עם בתי הספר שגם יבחרו יחד עם ההורים, זו הזדמנות גם לשווק להורים את החשיבות של חוגים איכותיים.

<גילת דנה: יש פה עבודת עומק מאוד מאוד מרשימה, יחד עם חברת המתנ"סים, כשחברת המתנ"סים מחויבת להפעיל את החוגים גם במקומות שאין לה מתנ"ס, בשיתוף עם ראש העיר.

יואל רזבוזוב: זה לא בדיוק פשוט, יש ביקוש ויש את המורים, מאמנים שהם לא יפתחו סתם חוג.

יואל רזבוזוב: אני חושב שהתכנית הזאת מצוינת, באמת להוציא ילדים מהרחוב ולשים אותם במסגרות, פשוט צריך לעקוב איך זה ייושם בסוף כי יש פה באמת הרבה מכשולים בדרך.

יואל רזבוזוב: אני מוכן להיות שותף ולעזור.

<גילת דנה: תודה.

<גילת דנה: ההישג הנוסף שאני רוצה למנות בחינוך הלא פורמלי הוא חלוקת מלגות לשנת י"ג, משמע שנת שירות, מכינות אופק ומכינות קדם צבאיות.

<גילת דנה: 320 מלגות חולקו השנה בספטמבר, עכשיו בדצמבר כבר קיבלו אותן ועוד פעימה בסוף השנה, זה ממש יש מאין.

<גילת דנה: לא היו מלגות לצעירים יוצאי אתיופיה לשנת שירות, ופה גם האתגר לשווק את זה בקרב הקהילה כמשהו שהוא ללא ספק אלמנט של מוביליות, ניעות בחברה הישראלית הוכח שמי שהולך לשנת שירות או למכינה קדם צבאית השרידות שלו בצה"ל הרבה יותר טובה והוא מופנה לתפקידי פיקוד והדרכה.

<גילת דנה: לאחר מכן, כמו שאמרתי על המוביליות בחברה הישראלית, כרטיס כניסה, סוציאליזציה מיטבית, אנחנו מאוד רוצים ויכולים להגדיל את מספר המלגות.

<גילת דנה: זה גם אתגר וגם הישג מאוד יפה.

<גילת דנה: בנוסף לזה, תנועות הנוער וארגוני הנוער, סבסוד של חניכים, 2017, התקנה נמצאת כבר בשלבים אחרונים של היוועצות עם הציבור, זה ייכנס לתוקף אני מקווה, וכמובן תכניות הכנה לצה"ל בבתי ספר ובשכונות, תוגברו בכל 22 רשויות עתירות עולים.

אברהם נגוסה: בתכנית אתם צריכים לשלב 8,000 בני נוער בתנועות הנוער.

אברהם נגוסה: בכמה התחלתם?

<גילת דנה: אנחנו התחלנו בתנועות הנוער ב-1,640 בשנה שעברה.

<גילת דנה: השנה כבר אנחנו צופים ל-2,850 ורק עכשיו יתחילו הסיבסודים להרשמה לתנועה ויציאה למחנות, לפעילות.

<גילת דנה: הסבסוד ייתן מוטיבציה אדירה, כך אנחנו מאמינים, ונוכל לא רק בטור חשבוני, אלא להעלות את זה במספרים יפים ולהגיע ליעד.

<גילת דנה: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חברי הכנסת יש לכם בשלב זה שאלות למשרד החינוך?

יוסי יונה: אדוני היושב ראש, תרשה לי הערה כללית.

יוסי יונה: קודם כל, כל תכנית שבאה לקדם את שילובם של יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית בכל תחומיה זה דבר מבורך ולכן צריך לברך.

יוסי יונה: עם זאת, אני רוצה לומר שתי הערות מרכזיות: האחת – סכומי הכסף שמוקצים לכך.

יוסי יונה: רק להזכיר שבהסכמים הקואליציוניים שאפשרו את העברתו של חוק התקציב ל-2017-2018, ניתנו כ-8 מיליארד שקלים כחלק מהסכמים קואליציוניים, ואז נשאלת השאלה עד כמה הצלחנו או הכנסת הזאת הצליחה להבטיח שסכום משמעותי יינתן כדי לקדם את התכניות הללו.

יוסי יונה: מה שאני הבנתי שמדובר על כחצי מיליארד שקל לארבע שנים.

יוסי יונה: אנחנו מדברים על 100 ומשהו מיליון שקל לשנה.

אברהם נגוסה: אם אנחנו לא כוללים את המשכנתאות.

אברהם נגוסה: זה לא כולל שיכון.

אברהם נגוסה: אם אנחנו כוללים את מל"ג, שיכון, העלייה, המשך העלייה, כל התקציבים האלה, אנחנו מגיעים למעל מיליארד שקל.

אברהם נגוסה: עשיתי חישוב.

אברהם נגוסה: אבל אנחנו עכשיו מתמקדים בתכניות האלה, זה סדר גודל של 600 מיליון שקל.

יוסי יונה: אז תמיד עולה השאלה בוודאי של מה הם הצרכים למול מה הם המשאבים שאנחנו מעמידים לצורך סיפוקם של הצרכים הללו.

יוסי יונה: זו הערה אחת.

יוסי יונה: הערה שניה ביחס לתכניות החינוך.

יוסי יונה: אני רוצה להגיד באופן חד משמעי שלאורך שנים רבות אנחנו מתבלבלים באופן שבו אנחנו מבקשים לשלב עולים חדשים בחברה הישראלית.

יוסי יונה: במקרה הזה, עכשיו זה יוצאי אתיופיה.

<קריאה: הם לא עולים חדשים.

אברהם נגוסה: מדובר כאן על ילידי הארץ.

אברהם נגוסה: לא עולים חדשים.

יוסי יונה: תודה על התיקון.

יוסי יונה: ושוב, באופן אנלוגי לילידי ארץ שמגיעים מארצות אחרות.

יוסי יונה: אנחנו עכשיו מסודרים מבחינה מילולית.

יוסי יונה: אבל מה היא הבעיה כפי שאני מבחין בה?

יוסי יונה: המחסומים המון פעמים זה לא אצלם, זה אצלנו, אנחנו המחסום.

יוסי יונה: החברה הקולטת.

יוסי יונה: ואז נשאלת השאלה מה הם הסכומים שאנחנו מקדישים כדי לחסל או למגר את המחסומים שאנחנו מציבים בפני ילדים או אנשים שבאים מארצות שונות, וכאשר אנחנו מתעלמים מהבעיה הזאת, בעצם יש כאן איזה שהוא מהלך שבו אנחנו ממקמים את הבעיה בילד או בילדה שלכאורה יש להם בעיה של היקלטות, במקום לבוא ולאמר מה הם המחסומים שאנחנו כחברה ישראלית מציבה בפניו של הילד.

יוסי יונה: אני אתן כדוגמה, מה שראיתי בתכנית הזאת, 7 מיליון שקלים במשרד המשפטים, כדי למגר את התופעה.

יוסי יונה: מישהו חושב ש-7 מיליון שקלים הולכים למגר את התופעה של הגזענות המאוד מושרשת כלפי יוצאי אתיופיה ויוצאי מדינות אחרות?

יוסי יונה: לכן, אדוני, אני חושב שיש כאן בעיה מאוד מהותית בזיהויה של הבעיה.

יוסי יונה: אני לא אומר שלא צריך להקצות משאבים כדי לעודד את הקליטה ולעודד את ההשתלבות של בנות ובני יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית, אבל אני חושב שעדיין אנחנו לוקים באיזה שהוא עיוורון, הייתי מכנה אותו סוציולוגי, אולי עיוורון פוליטי, שאנחנו לא מיטיבים לזהות את הבעיה המרכזית, והבעיה המרכזית אדוני זה המחסומים שאנחנו מציבים בפני קהילות כאלה ואחרות, ולכן אני חושב שאם לא תהיה תכנית שבעצם רואה את הבעיה בחברה הישראלית, הרי שהתכניות הללו תהיינה לוקות בחסר.

יוסי יונה: ולכן אני קורא לחשיבה, לכל אלה ש- - -

<גילת דנה: אנחנו נשמח להציג לכם, עשינו עבודה גם בנושא הזה, אם אתם רוצים לשמוע.

<גילת דנה: זה לא בתכנית, אבל זה חלק מהעבודה.

יוסי יונה: בקרב אלה שאמורים לאפשר את ההשתלבות ולא רק אלה שנדרשים לעשות את המאמץ כדי להשתלב.

יוסי יונה: תודה.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל ולכן אנחנו הולכים לפי התכנית שלנו.

אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד העבודה והרווחה בבקשה.

אברהם נגוסה: תתייחסו גם לתעסוקה וגם לרווחה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<איריס פלורנטין: אני אתחיל בחלק של הרווחה.

<איריס פלורנטין: נעשה את זה מפוצל.

<איריס פלורנטין: אני סמנכ"לית בכירה שירותים חברתיים ואישיים, בין השאר אני אחראית על יישום התכנית הדרך החדשה.

<איריס פלורנטין: אני רוצה להתחיל ולומר שכל התכניות עובדות, התכניות שלנו עובדות באמצעות הרשויות המקומיות.

<איריס פלורנטין: המוטו של כל התכניות הוא חיזוק משפחות, הפחתת התלות בשירותי הרווחה ומיצוי זכויות.

<איריס פלורנטין: יש לנו חמישה סוגים של מודלים שירדו לרשויות המקומיות, הם פועלים כולם באמצעות עובדים סוציאליים מלווי משפחות, כמובן באופן פרטני וקבוצתי ופעילויות במועדונים כמו כן.

<איריס פלורנטין: יש לנו ועדות מלוות את התכנית בכל הרמות, יש לנו ועדת היגוי עליונה שמלווה את התכנית,\

<איריס פלורנטין: שמשולבים בה יוצאי הקהילה ועובדי המשרד והרשויות המקומיות, מתופעל על ידי ועדת היגוי מחוזית וועדות היגוי ברשויות המקומיות שמתכללות את הפעולה ברשות המקומית בתחום הרווחה, אנחנו עובדים - - - תכניות עבודה שכבר נכתבו ואנחנו נאשר אותן בכל הוועדות.

<איריס פלורנטין: קצת לגבי התכניות במספרים: התכנית הראשונה שאני רוצה לדבר עליה תופעל בשישה ישובים, היא פועלת כרגע בחמישה ישובים.

<איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על תכניות שמסייעות בחיזוק המשפחות בסגירת פערים, גם בנושא הורות, גם בנושא זוגיות וגם בנושא תעסוקה.

<איריס פלורנטין: אנחנו נעבוד עם 365 משפחות בשנה.

<איריס פלורנטין: מיפינו כ-2,415 משפחות כרגע ואנחנו נהיה באמצע 2017 כבר ב-100 משפחות שכבר נמצאים בתוכם, כבר בשלב הטיפול והעבודה, אנחנו כבר רואים את המשפחות מגיעות אלינו ברשויות המקומיות.

<איריס פלורנטין: התכנית השניה שאני אדבר עליה היא תכנית שבעצם עבור נוער עבריין ונוער קצה.

<איריס פלורנטין: מדובר על שתי תכניות, מעטפת עוברי חוק ובעצם מדובר על תכנית שמחבקת את המשפחה באמצעות מלווה משפחה.

<איריס פלורנטין: המשפחה מגיעה לחדר יחד עם הילד, יחד עם הנער, עושים תכנית לחיזוק המשפחה כדי להוציא את הילד מעבריינות ולמנוע הוצאה מאוחר יותר מהבית.

<איריס פלורנטין: מדברים על 105 משפחות או ילדים שיהיו בתוך התכנית.

<איריס פלורנטין: 12 ישובים כבר עובדים מתוך 16 שיצאו לדרך, כבר 50 פועלים כרגע, נגיע באמצע השנה הבאה ל-70 משפחות שיעברו את התהליך.

<איריס פלורנטין: התכנית הבאה, שוב, לאוכלוסייה של נוער עבריין והמשפחות שלהם, חיזוק התא המשפחתי, חיזוק הסמכות ההורית, משפחה תומכת למיצוי זכויות, נחזק את המשפחות, ניתן להם את הכלים לטפל בילדים בתוך הבית ונמנע הוצאה מהבית.

<איריס פלורנטין: כ-220 משפחות בשנה, 47 כבר נמצאים כרגע בתהליך, 120 כבר יהיו בתוך העבודה.

<איריס פלורנטין: כרגע חמישה ישובים, התחלנו לעשות את תהליך העבודה שם, בסופו של תהליך 10 ישובים יהיו בתוך התהליך.

<איריס פלורנטין: התכנית הבאה היא בעצם תכנית שמאפשרת התאמה טובה יותר של תכניות לילדים.

<איריס פלורנטין: היא פועלת באמצעות התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.

<איריס פלורנטין: אנחנו יודעים שיוצאי הקהילה, ילדים ונוער השתלבו בתכניות לא שילוב מיטבי.

<איריס פלורנטין: אנחנו רוצים להעלות את האפקטיביות של התכניות כך שנשלב את הנוער בתוך התכניות המתאימות.

<איריס פלורנטין: כ-200 בני נוער ישולבו בתשעה ישובים וכל הישובים התחילו לעבוד, ארבעה ישובים, הועדות העירוניות כבר אישרו את התכניות, התכנית טרם התחילה מאחר ואנחנו עובדים באישורים ברמת הישוב, ואנחנו נתקלים כמובן בעניין של גיוס כח אדם, זה נכון לגבי כל התכניות וזה נושא שצריך לדבר עליו.

<איריס פלורנטין: התכנית האחרונה שאני רוצה לדבר עליה היא תכנית "חץ", היא תכנית שפועלת במסגרת רשות חסות הנוער.

<איריס פלורנטין: מדובר על פנימיות של ילדי קצה, תכנית שמשלבת מענה העשרתי לנער בתוך הפנימיה עם מלווה אישי והעשרה שלו לצד עבודה עם המשפחות, כדי לקצר את השהות בכלל בפנימיות ולקצר את המעברים בתוך התהליכים וכמובן הפחתת עבריינות הנוער.

<איריס פלורנטין: 75 בשנה, נבנו תכניות על 66 בני נוער, אנחנו רוצים להיות ב-75 בני נוער באמצע שנת 2017.

<איריס פלורנטין: קצת לגבי ההישגים שאנחנו רוצים להסתכל עליהם והאתגרים לעתיד.

<איריס פלורנטין: אנחנו הקמנו ועדת מעקב מקצועית ארצית, כפי שאמרתי משולבים בה יוצאי הקהילה, עובדי משרד ורשויות.

אברהם נגוסה: 50% יוצאי אתיופיה על פי החלטת ממשלה?

<איריס פלורנטין: כן.

<איריס פלורנטין: מעל אפילו.

<איריס פלורנטין: אני מוכרחה לומר שהוועדה עובדת יוצא מן הכלל, היא תראה מולה בשנה הבאה את סיכום הפעילות של 2016 ותאשר את תכניות העבודה של 2017 לאחר שהמחוזות עשו את העבודה והישובים הגישו לנו את התכניות, עובדים על זה כבר כרגע בכל הישובים.

<איריס פלורנטין: יש מודל הפעלה, יש דרך להגיש אלינו ואנחנו נאשר את התכניות.

<איריס פלורנטין: הישג נוסף שאני רוצה לדבר עליו, אנחנו יוצאים לתכנית, אני יכולה להגיד ראש חץ של כל המשרד, אנחנו עובדים שני אגפים בתוך התכנית, אנחנו יוצאים ביחד מול הרשויות כך שנהיה במצב שכל משפחה תקבל עובד סוציאלי שיעשה את העבודה, אנחנו לא נראה מספר עובדים סוציאליים אלא משפחה עם עובד סוציאלי שיתכלל את התמונה, והרשות המקומית תראה את כל התכניות על כל המגוון שלהן בחמש התכניות שהצגתי מול המשפחה.

<איריס פלורנטין: בנוסף, אנחנו פועלים מול כל רשות מקומית להפעיל גם יום עיון בנושא גזענות כבר בשלב הזה והכשרות משותפות לצוותים השונים בכל הרשויות המקומיות.

<איריס פלורנטין: אתגרים שאני רוצה להתייחס אליהם: קשה לנו מאוד לגייס כח אדם יוצאי הקהילה, אנחנו מתפשרים איפה שאין לנו ברירה.

<איריס פלורנטין: הרבה מאוד עולה העניין של מיקור חוץ של התכניות, אנחנו מתמודדים עם זה.

אברהם נגוסה: עובדים סוציאליים?

<איריס פלורנטין: עובדים סוציאליים ומלווים.

אברהם נגוסה: אני מציע לכם כמו המורים, להכשיר עובדים סוציאליים.

אברהם נגוסה: לשקול לעשות הסבה מקצועית בקרב הקהילה, שיש להם כבר תואר והם לא משתלבים במקצועות שלמדו, לתת להם הזדמנות.

אברהם נגוסה: כמובן זו החלטה אישית של כל אחד, אבל את האפשרות לתת לעשות הסבה מקצועית, וזה יכול באמת לפתור את הבעיה.

אברהם נגוסה: זו הצעה שאני זורק.

<איריס פלורנטין: מקובל.

<איריס פלורנטין: אנחנו מתמודדים בזה גם בדרך שאתה אומר וגם בהרבה רמות נוספות, אנחנו עובדים על זה מאוד חזק, אני מקווה שזה יביא לנו את המילוי של כל כח האדם ברשויות המקומיות, זה הפער שנראה כרגע.

<איריס פלורנטין: אני בהחלט יכולה להגיד שהכל עובד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: מי מציג לנו בנושא תעסוקה?

<שיר פרי: אני אחראית על תעסוקת יוצאי אתיופיה במשרד העבודה והרווחה.

<שיר פרי: אני אקדים ואומר שכל התכניות שלנו, העיקרון המנחה מבחינתנו זה קידום תעסוקה איכותית שמבחינתנו זה אומר תעסוקה שהולמת את הכישורים וההשכלה.

<שיר פרי: התכנית הראשונה שאני אציג זו תכנית למרחק, שהיא כבר קיימת ורצה בתשע רשויות מקומיות, תשע יחידות עד כאן, בנוסף בהחלטת הממשלה האחרונה אושרה ההרחבה שלה לשלוש יחידות נוספות והארכה לשנה נוספת.

<שיר פרי: אז אנחנו כבר מפעילים, התכנית מציעה מגוון של כלי תעסוקה, יש לנו פרויקטים ייחודיים של הכשרות מעסיקים במקצועות - - - ונדרשים, אנחנו מציעים מענקים, שוברים להכשרה מקצועית ובאמת ניתן מענה אישי ומותאם לכל אחד מהמשתתפים, וכאמור אנחנו פועלים כדי כמה שיותר מהר להוציא לדרך את ההרחבה של התכנית כפי שתואם, אנחנו ערוכים לזה מבחינתנו ומקווים ועובדים על סגירת ההתקשרות הרלבנטית מול הג'וינט שבאמצעותו אנחנו מפעילים את התכנית, כבר בחודש הקרוב.

<שיר פרי: התכנית הבאה היא תכנית ייעוץ וליווי לאקדמאים, תכנית מנהיגות ומצוינות שתפעל במספר מסלולים, גם כאן אנחנו בשלבים סופיים של ההתקשרות ולמעשה אנחנו צופים שכבר במהלך הרבעון של 2017 נוכל לסיים את העניינים הטכניים ולצאת לדרך ולהתחיל לפעול בשטח.

<שיר פרי: שוברי הכשרה מקצועית זה נושא שכבר רץ משנים קודמות, גם כאן אנחנו הולכים ביעדים ובהיקף הביצוע כמתוכנן, כולל ההגדלה שהוצבה כיעד בהחלטת הממשלה האחרונה.

<שיר פרי: העניין האחרון זה הכשרות מקצועיות, קורסים ייעודיים שאנחנו עושים, אנחנו נערכים ועושים מאמץ כדי להגדיל את מספר הקורסים שיופעלו השנה.

<שיר פרי: אנחנו תלויים בזה גם במועדי אישור ה- - - התקציביות בכנסת, אבל אנחנו לא ממתינים עם הפעולות שלנו.

<שיר פרי: זאת אומרת כבר נערכים כדי שברגע שיאושר התקציב אנחנו נוכל להתחיל לפעול בשטח.

<שיר פרי: לגבי הישגים ואתגרים, ההישג שבחרנו להציג נוגע לתכנית למרחק.

<שיר פרי: בעצם התכנית לכל אחד מהמשתתפים מצליחה לתת מענה מותאם אישית, כמו שהצגתי בדבריי יש לנו מגוון מאוד רחב של כלי תעסוקה, אנחנו מקפידים שכל אחד מהמשתתפים יינתנו לו הכלים המתאימים לו, אנחנו יודעים לפעול בגמישות ולהתאים, כדי באמת להתאים למאפיינים האישיים ולתת את הכלים שיובילו לקידום אישי אצל כל אחד מהמשתתפים בהתאם לצרכים, לרקע, העדפות אישיות כמובן וכדומה.

<שיר פרי: כשהאתגר מבחינתנו, אפשר לתת לזה את הכותרת של איזון בין כמות לאיכות, אנחנו רוצים ליצור ועובדים כל הזמן על יצירת תמהיל נכון בין קורסים שהם יותר בסיסיים, שהרמה המקצועית שלהם יותר בסיסית, שאולי מבחינת כמות אפשר להכניס בהם יותר משתתפים, לבין השאיפה שלנו כאמור לפי העיקרון המנחה של קידום ותעסוקה איכותית, להכניס כמה שיותר משתתפים בקורסים מתקדמים, במקצועות נדרשים, בקורסים איכותיים ורמה מקצועית גבוהה.

<שיר פרי: שואפים לאיזון הזה, ועל ניצול אחראי ומאוזן של התקציב.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול שאלה.

אברהם נגוסה: יש פה החלטת ממשלה בעניין של תכנית לאומית להגדלת כח אדם מיומן לתעשיית ההיי-טק.

אברהם נגוסה: פה הוזכר חרדים דרוזים וערבים, העניין של יוצאי אתיופיה לא הוזכר.

אברהם נגוסה: זו החלטת ממשלה מיום ראשון.

אברהם נגוסה: השאלה פה כשיש תכנית כזאת, איך לא חשבתם לשלב אותם בתכנית הלאומית, גם את יוצאי אתיופיה, לכיוון של תעשיית ההיי-טק.

<שיר פרי: תעשיית היי-טק זה כן נדבך שיש לו דגש בתכניות שלנו, בנושא של הכשרות מקצועיות.

<שיר פרי: זה כן דגש שאנחנו מבקשים לשים, כשאנחנו מדברים על קורסים איכותיים זה בהחלט משהו שנמצא לנגד עינינו, גם בשיתופי הפעולה שאנחנו עושים עם עמותת קריירה שזה מה שהיא בעיקר מקדמת ואיתה אנחנו פועלים בשיתוף פעולה, קורסים של Q.A וכדומה.

<שיר פרי: אני אשמח להבין על איזו החלטה בדיוק מדובר.

אברהם נגוסה: היא התקבלה ביום ראשון.

<שיר פרי: ביום ראשון האחרון.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אז אני רק שואל איך אתם לא דאגתם - - -

<קריאה: זה משרד הכלכלה.

אברהם נגוסה: זה היה משרד הכלכלה, היום זה משרד העבודה.

אברהם נגוסה: אני אשמח לקבל תגובה של המשרד בנושא הזה, בכתב לוועדה.

אברהם נגוסה: עוד דבר שאתמול לצערי הרב התבשרנו, במחקר של אדווה, שיוצאי אתיופיה משתכרים הכי פחות, 5,200.

<קריאה: חצי מהשכר הממוצע.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: לכן אתם עכשיו כשאתם פועלים עם התכנית הזאת, איך אתם יכולים למנוע את הדבר הזה.

אברהם נגוסה: האם אתם מודעים לאיך קורה דבר כזה שאזרחים שווים בין שווים, אחד מקבל 50% יותר ואחר מקבל 50% פחות.

אברהם נגוסה: מה הקריטריון?

<שיר פרי: כאן בדיוק נכנס העיקרון המנחה כפי שהצגתי אותו בהתחלה של קידום לתעסוקה איכותית.

<שיר פרי: אנחנו מודעים לעניין הזה.

<שיר פרי: המטרה שלנו היא באמת להביא כמה שיותר מיוצאי אתיופיה ומשתתפי מגוון התכניות שלנו לתעסוקה שתהלום את הכישורים שלהם וגם כמובן שבתוך זה כלול ההיבט של השכר, שתקדם אותם בשכר.

<שיר פרי: עבודה, מקצועות מקצועיים שגם השכר שלהם יהיה גבוה יותר.

<שיר פרי: אנחנו לא רוצים את התופעה שקיימת של בוגרי 12 שנות לימוד ואפילו בוגרי תארים אקדמיים שהולכים אחר כך לעבוד בתור קופאים בסופרמרקט או באבטחה.

<שיר פרי: כאן בדיוק אנחנו נכנסים וכאן נכנסות הפעילויות שלנו לקידום התעסוקה האיכותית.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון מיוחד בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אני שאלתי אתכם כדי שגם תשימו לב בתכנית שמכשירים ומשלבים עובדים, גם שתהיה דאגה לעניין המשכורת שלהם.

אברהם נגוסה: אבל אנחנו נקיים דיון בעניין הזה.

אברהם נגוסה: צח ממרכז המידע והמחקר של הכנסת רוצה לשאול שאלות.

<צח בן יהודה: בעבר המשרד לשוויון חברתי דיווח לוועדה הזאת שהוא ביצע סקר לגבי מיצוי זכויות בקרב אזרחים ותיקים יוצאי אתיופיה, ובסקר עלה שרבים מאנשי הקהילה אינם בכלל מודעים לזכויות שלהם, אינם דורשים ואינם ממצים או מקבלים את מלוא זכויותיהם וממעטים לפנות למוקד הסיוע שלהם.

<צח בן יהודה: בהקשר הזה, גם בקרב לא קשישים אלא אוכלוסייה פועלת, מדו"ח של בנק ישראל עלה שיש מיעוט בקרב יוצאי אתיופיה שמממשים את מענק העבודה או מס הכנסה שלילי לשעבר.

<צח בן יהודה: איך הממשלה והמשרדים פועלים להנגשת מידע לעידוד מיצוי זכויות, הנגשת הידע והמידע בכל הנושאים האלה.

<צח בן יהודה: עוד הערה כללית, האם וידאתם שכל המעבר של התכניות של אגף ההכשרות המקצועיות בין המשרדים עבר חלק בהקשר של אוכלוסיות יוצאי אתיופיה ושאין שם איזה שהן תקלות רק בגלל המעבר באחריות בין המשרדים?

<שיר פרי: אני אתחיל ברשותך בשאלה השניה.

<שיר פרי: קודם כל, תהליך המעבר בין המשרדים הוא כמובן תהליך מאוד מורכב שהתחיל לפני כמה חודשים ועדיין נמשך, יש לו הרבה מאוד השלכות ויש עבודה מקצועית שכלולים בה הרבה מאוד גורמים כדי לוודא שגם האגף להכשרות מקצועיות וגם כל האגפים הנוספים וגם אוכלוסיית יוצאי אתיופיה וגם האוכלוסיות האחרות, שאף אחד לא ייפגע ושהתהליך הזה באמת נעשה ביסודיות ובמקצועיות.

<שיר פרי: לי לא ידוע על איזה שהן השלכות שהיו בשל המעבר הזה, אנחנו ממשיכים והמשכנו לכל אורך הדרך לפעול ברצף ובאותם אופנים, למעט עניינים בירוקרטיים כאלה ואחרים שהמעבר כרוך בהם.

<שיר פרי: לעניין מיצוי הזכויות, זה משהו שפחות נמצא על סדר היום שלנו.

<טלל דולב: אני ממשרד ראש הממשלה, ראש מטה היישום.

<טלל דולב: אני רוצה להתייחס לנושא של מיצוי זכויות וגם לעניין של המעבר בין המשרדים, כי אני חושבת שזה מעבר להתייחסות של המשרד הזה או המשרד הזה.

<טלל דולב: אם תסתכל על התכניות של המשרדים, גם על מה שמדווח פה וגם בכלל, אנחנו עוסקים במיצוי זכויות כמעט בכל אחד ואחד מהמשרדים שיש להם תכנית.

<טלל דולב: אם זה ברווחה, אם זה בתחומי התכניות של משרד החינוך, כשאנחנו מדברים בחוגים על עבודה עם ההורים, כשאנחנו מדברים על קבוצות הורים, אם זה נשמע אחר כך בתכניות של משרד הביטחון וצה"ל, זה לא משהו שהוא במשרד אחד.

<טלל דולב: אנחנו מודעים לבעיה של מיצוי זכויות, אחת הסיבות שיש תכנית ושהיא מתוכללת, זה על מנת לדאוג לנושא של מיצוי זכויות בכל תחומי החיים.

<טלל דולב: לכן אני לא חושבת שזו שאלה של משרד אחד, אי אפשר בוודאי לשים את זה לא על משרד התעסוקה, זה אחד האתגרים.

<טלל דולב: בנושא מעבר בין המשרדים, וגם הייתה התייחסות לעניין השכר, אני חושבת שקודם כל באמת אנחנו נמצאים בתחילת הדרך, אבל גם הפעולה של תעסוקה איכותית וגם הפעולה של העלאה בשכר, אתם תראו בדיווחים בהמשך.

<טלל דולב: זה מתחיל מהתחלה.

<טלל דולב: שמענו דיווח של משרד החינוך שמתחיל מתכניות בגיל הרך, שמענו מה עושים במשרד התעסוקה, שמענו על שילוב משפחות בתעסוקה דרך התכנית של משרד הרווחה שהיא למשפחות החלשות ביותר, ואנחנו נשמע מהמועצה להשכלה גבוהה, שמענו ממשרד החינוך על שילוב מורים.

<טלל דולב: יש פה סדרה רחבה של אמצעים, ונשמע מהמשטרה על שוטרים.

<טלל דולב: יש פה כמה דברים של שילוב בתעסוקה שמופיעים בכל המשרדים ויש אמצעים לעידוד שילוב בתעסוקה איכותית, שנמצאים כמובן גם בכלכלה, גם בתעסוקה ונמצאים בכל המשרדים.

אברהם נגוסה: בואי נשמע, ואז בסוף כפי שבחרת, תתייחסי לזה.

יוסי יונה: ברשותך, אם אני יכול הערה, שוב אנחנו עוסקים באותה מקבילית.

יוסי יונה: אני מסכים איתך לחלוטין, וחלק מהעניין, אתה העלית את זה אדוני היושב ראש, לגבי הפער העמוק הזה והבלתי סביר בהכנסה לנפש, או במשכורת הממוצעת, חצי מהמשכורת הממוצעת של השכיר בישראל.

יוסי יונה: נכון שיש לזה שני היבטים.

יוסי יונה: אחד – ככל שהמיומנויות התעסוקתיות שלך הולכות וגדלות, אתה משתלב במשרה שהיא מכניסה יותר.

יוסי יונה: השאלה המעניינת, ועליה אנחנו צריכים לתת את הדעת, ועד כמה יש נתונים ומן הסתם יש נתונים, מה קורה כאשר המיומנויות המקצועיות וההכשרה המקצועית הן שוות ועדיין יכול או לא יכול להתקיים פער בהכנסות.

יוסי יונה: אם זה מתקיים, ואני מניח שזה מתקיים במידה כזאת או אחרת, זאת אומרת הבעיה היא לא במיומנות המקצועית של האדם אלא איזה שהם מחסומים שמתקיימים בשוק העבודה, נניח באנלוגיה, של נשים וגברים על אותו מקצוע, אותן שנות הכשרה וכולי, מקבלות פחות מגברים.

יוסי יונה: אז כאן זה לא נובע מהעבודה שהן פחות מוכשרות אלא שוק העבודה יש לו איזה שהם מבנים, דפוסים שמפלים את הנשים באותם תפקידים, באותן מקצועות ובאותן מיומנויות.

יוסי יונה: על פניו אני חושבת שקיימת גם בעיה כזאת בין יוצאי אתיופיה לבין ותיקים או בין שאר החברה, שבה גם כאשר המיומנות המקצועית היא זהה, גם כאשר ההכשרה המקצועית היא זהה, עדיין ישנם דפוסים בתוך החברה שבעצם פועלים כנגד בני יוצאי אתיופיה.

יוסי יונה: לכן אדוני, אני חייב להגיד את הדברים הללו שהמון פעמים אנחנו מתעלמים, אנחנו אומרים אוקיי, מה הבעיה שלהם, היקלטות בתוך החברה הישראלית.

יוסי יונה: לא, הבעיה היא של המוהל, הבעיה של זה שלא נותנים להיכנס לבית הספר, הבעיה בשוק העבודה שלא מאפשר קבלה.

יוסי יונה: אתם מבינים?

יוסי יונה: זה דיאלוג שאנחנו צריכים לתת את דעתנו על שני הצדדים שלו, לא רק על צד אחד.

יוסי יונה: אני מסכים עם כל התכניות האלה שבאות להעצים את יוצאי אתיופיה, אבל אם אנחנו לא ניתן גם את דעתנו על הגוף הקולט, אם זה מקום העבודה, אם זה בית הספר, אם זה משרד הבריאות, בכל תחום ותחום שאנחנו עוסקים בו אנחנו מגלים את המפלצת הגזענית שמעלה את ראשה ושוב יוצרת מחסומים שהם באמת בלתי מוסריים ובלתי סבירים ואינם עולים בקנה אחד עם הערכים הנשגבים שלנו כחברה ישראלית של שוויון, של אחווה ושל סולידריות.

יוסי יונה: ואם משרדי ממשלה לא יתנו ביטוי לצד הזה של הגוף הקולט באופן אמורפי, ורק יטפלו ביוצאי אתיופיה, אז אנחנו בעצם מנציחים את התפיסה שהם הבעיה, ועכשיו בואו נפתור להם את הבעיה, ולא אנחנו הבעיה שצריכים גם לתת לה מענה, ושוב אני חוזר כמו מנטרה על העניין שבמידה מאוד רבה אנחנו הבעיה כי אנחנו יוצרים את המחסומים שמבקשים עליהם להיקלט בתוכנו.

אברהם נגוסה: אתה צודק.

אברהם נגוסה: אני מסכים עם כל מילה שאתה אומר.

אברהם נגוסה: בואו נשמע איך משרד המשפטים מתכנן.

אברהם נגוסה: יש תכנית גם על זה.

יוסי יונה: 7 מיליון שקל.

אברהם נגוסה: לא, תראה, משרד המשפטים זה משרד גדול.

אברהם נגוסה: הכסף לא מספיק אבל בואו נתחיל בהתחלה.

יוסי יונה: בסדר, כל אגורה שמיוחדת לעניין אנחנו נברך.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מה הם מתכננים כדי להתגבר על מה שציינת.

אברהם נגוסה: עכשיו ניתן למשרד הכלכלה כי תכנית התעסוקה שציינתי קודם, 55 מיליון שקל, החלק הזה נשאר בכלכלה, בעניין תמיכה לעסקים קטנים.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<איילת קרפ: שלום, אני מהאגף לאסטרטגיה במשרד הכלכלה.

<איילת קרפ: אנחנו עוקבים אחרי יישום התכנית במשרד.

<איילת קרפ: פעילות המשרד, מה שנשאר אצלנו זה בשני ממדים:

<איילת קרפ: אחד זה באמצעות תמיכה ביזמות ובבעלי עסקים יוצאי אתיופיה, והשני באמצעות תמרוץ מעסיקים, וזה אולי מתחבר לדברי חבר הכנסת לגבי החסמים שנמצאים בחברה, יש לנו מסלולים לתמרוץ מעסיקים להעסקת עובדים יוצאי אתיופיה בתעסוקה איכותית.

<איילת קרפ: אני אתחיל במסלולי התמיכה ביזמים ובבעלי עסקים, גם זה מתחלק לשניים: יש לנו הנגשה של שירותי הייעוץ והליווי שכבר קיימים בסניפי המעוף שמפעיל המשרד, כאן היעד שהצבנו לעצמנו הוא לתת שירות ל-100 יזמים ואנשי עסקים בשנה, כאשר לצורך התכנית ההנגשה, נעשו פעולות רבות, בכללן גיוס של שלושה רכזים ייעודיים לתכנית שהם תרגום - - - עריכת כנסי הסברה וכולי, ובאמת הפעילות הזאת כבר נמצאת בפול קפסיטי, הניצול, גם התקציבי גבוה ממה שלצורך העניין הוקצה לתכנית, המשרד נותן עוד.

<איילת קרפ: גם המענה, אנחנו ב-150% של ביצוע בשטח, בשנה האחרונה 147 אנשי עסקים השתמשו בשירותי המעוף במגוון שירותים וקיבלו מענה.

<איילת קרפ: בנוסף, במסגרת ההחלטה הוחלט על קרן יזמות ייעודית ליוצאי אתיופיה שבמסגרתה יוכלו יזמים לקבל הלוואות בסדר גודל של עד 125,000 ₪.

<איילת קרפ: הקרן הזאת נמצאת כרגע בשלבי הקמה כאשר הכסף הממשלתי כבר גויס ונמצא, וכרגע אנחנו נמצאים במגעים עם גופים פילנתרופיים שאחד הגופים יצטרך גם להקים ולהפעיל את הקרן, וגם לתת מצ'ינג, יש כמה גופים כאלה ואנחנו מצפים שעד יוני הקרן תוקם, זה בתהליכים מתקדמים.

<איילת קרפ: בצד תמרוץ המעסיקים יש לנו שתי תכניות שמתייחסות לשתי נקודות שהועלו כאן, אחת זו באמת תכנית לסבסוד שכר עובדים במשרות איכותיות בשכר גבוה וגם בתחומים מסוימים במשק שהוגדרו מראש, ותכנית לתמיכה במעסיקים, לשילוב נתמכים בתעשיית ההיי-טק או תעשיית עתירת הידע.

<איילת קרפ: שני המסלולים האלה נמצאים בשלב כתיבת הוראת מנכ"ל, הם יפעלו דרך מרכז השקעות כאשר שתסתיים כתיבת הוראת המנכ"ל שאנחנו מקווים שתהיה מאוד בקרוב, מעסיקים יוכלו לפנות ולבקש תמיכה וסבסוד של שכר העובדים, זה במתווה פוחת למשך שלוש שנים.

<איילת קרפ: בדרך כזאת אנחנו בעצם כבר נכניס עובדים למשרות איכותיות בשכר גבוה, משהו שכבר ירגיל, הרעיון הוא להרגיל את המעסיק שעובדים יוצאי אתיופיה יכולים וראויים לקבל שכר גבוה.

אברהם נגוסה: תודה אנחנו נתקדם למשרד הבריאות.

אברהם נגוסה: פרופסור אפק בבקשה.

<ארנון אפק: שלום לכולם.

<ארנון אפק: אנחנו יודעים שמשרד הבריאות קיבל קצת פחות מ-20 מיליון שקלים, פחות מדי, ואנחנו כמו תמיד מנסים לעשות את המיטב עם מה שקיבלנו.

<ארנון אפק: בעיית הסוכרת היא קשה מאוד בקרב יוצאי אתיופיה, צריך להבין שהחשיפה לעולם המערבי, אני אשתמש במילה הזו "מקלקלת" הרבה מאוד מההרגלים הנכונים ומתפקידו באמת לבוא ולהציף את הבעיה ולמצוא את הדרכים להתמודד איתה.

<ארנון אפק: אני יכול להגיד שעמותת טנא בריאות קיימה כנס על זה בבית החולים הלל יפה שהיה מאוד פורה ולימד אותנו הרבה על הבעייתיות.

<ארנון אפק: אנחנו כאן נמצאים בתהליך של מבחני תמיכה לקופות שיתערבו ב-20 ישובים עם ריכוז גבוה של יוצאי הקהילה האתיופית.

<ארנון אפק: סיימנו את העבודה המשפטית, זה עובר למשרד המשפטים ויוצא להערות הציבור.

<ארנון אפק: קידום בריאות בקהילה, הכוונה להכשיר מתנדבים מתוך הקהילה וכאן טדי שנמצא לידי כבר גיבש את הקבוצה הראשונה של 28 אנשים בעפולה והוא ימשיך לקדם את הנושא הזה.

<ארנון אפק: רצינו לקדם סדנאות לקידום בריאות מטעם אנשי הקהילה, ואני יכול להגיד לכם שיצאנו ב-RFI, ארבעה גופים פנו אלינו ואנחנו כרגע בשלבי כתיבת מכרז כי ברגע שיש מספר פונים אתה חייב כמובן לפעול על פי מכרז.

<ארנון אפק: מגשרים בתוך המערכת, כאן התקדמנו, נתחיל עם המגשרים הקיימים.

<ארנון אפק: לצערי, בכללית שאגב ייאמר לזכותם, יש להם מגשרים, חלקם עבדו כל השנים כולל הוותיקים, חלקם שהם ותיקים מאוד לא היו חלק מהעובדים אלא עובדי חוץ ואני יכול להגיד שהשישה בתהליכי קליטה כעובדים רשמיים של כללית, אני חושב שזה הישג מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: שישה מגשרים?

<ארנון אפק: כן.

<ארנון אפק: בנוסף יש לנו תוספת של עוד ארבעה מגשרים בכללית, ארבעה מגשרים בלאומית וחמישה מגשרים במשרד הבריאות וגם כאן אין לנו למעשה תקנים, אז אם לא נצליח להכניס תקנים אני - - -

אברהם נגוסה: התכנית שלכם זה להכניס 24 מגשרים?

<ארנון אפק: בסך הכל.

<ארנון אפק: כן.

<ארנון אפק: בהחלט.

<ארנון אפק: ואני הייתי מאוד רוצה למשל את המגשרים שאנחנו קולטים במשרד הבריאות, לקלוט אותם על תקנים ואין לנו, אז בסוף נצטרך בכסף לקלוט אותם כעובדי חוץ וזה חבל לי.

<ארנון אפק: הייתי שמח אם היו לי תקנים לקלוט אותם כעובדים רשמיים של המשרד, אני אומר את זה בכנות כאן, ואני מקווה שתוכלו לעזור לי.

אברהם נגוסה: לא הבנתי.

אברהם נגוסה: אתם קיבלתם תכנית מאושרת עם תקציב לקלוט 24 מגשרים.

<ארנון אפק: צודק.

<ארנון אפק: זו מילת המפתח.

<ארנון אפק: תקציב.

אברהם נגוסה: אז למה אתה מדבר על תקנים, יש לך כסף.

אברהם נגוסה: 19.6 מיליון.

<ארנון אפק: שוב, אני אומר את האמת.

<ארנון אפק: הייתי רוצה שאותם עובדים שהם מגשרים, שלמשל אלה החמישה שמיועדים אלינו ללשכות, יעבדו כעובדים רשמיים של המשרד ולא נשלם להם באמצעות כסף.

<ארנון אפק: זו לא בעיית כסף.

<ארנון אפק: תקנים וכסף זה לא אותו דבר, לצערי, במערכת הממשלתית לפחות.

<קריאה: הוא רוצה להעסיק העסקה ישירה.

<ארנון אפק: בדיוק.

<ארנון אפק: תודה.

<ארנון אפק: עזרת לי מאוד להבהיר למה התכוונתי.

<ארנון אפק: אבל עדיין, עצם העובדה שכללית קלטו, זה לדעתי סימן מאוד חיובי ואני מקווה שגם הממשלה תלך אחרי זה.

<ארנון אפק: הסברה – תראו, כאן שימו לב לתקציב הזעום שיש למשרד הבריאות, אדוני חבר הכנסת מנגוסה.

<ארנון אפק: שימו לב לתקציב הזעום.

<ארנון אפק: לכל עולם ההסברה יש לנו 300,000 שקל.

<ארנון אפק: וכאן שוב טדי עובד עכשיו על תכנית שבכסף הזה נוכל למצות אותו גם לרדיו, גם לאינטרנט, גם לטלוויזיה, זה מה שיש לנו, נעשה את המקסימום, ועוד השאר, 80,000 שקלים לכנסים שכמובן אנחנו כבר מתכננים את הכנס הקרוב לפברואר-מרץ.

<ארנון אפק: מיצוי זכויות – במענה של משרד הבריאות, 5400*, הוספנו אדם שנותן מענה באמהרית, כך שיש לנו כרגע נתב שנותן מענה באמהרית, כך שיש לנו עכשיו מענה ראשוני.

<ארנון אפק: ומבחינת עולם התעסוקה, מספר הפונים למכרזים, שילשנו אותו.

יוסי יונה: ציינת על הנתב.

יוסי יונה: במקרה הזה יש איזו שהיא הערכה לגבי מענה לצרכים?

יוסי יונה: כמה אנשים פונים?

<שלומית אבני: קודם להוספה של נתב באמהרית לא היה תיעוד של פונים באמהרית, הוא גם היה מאוד מאוד קטן.

<שלומית אבני: ברגע שנוסף הנתב, נעשתה איזו שהיא עבודה ראשונית של הנגשת מידע, התווספו, עכשיו אנחנו יודעים ומתעדים, יש 35 פניות ממוצעות בחודש בשפה האמהרית למוקד פניות הציבור.

<ארנון אפק: בנושא תעסוקה דיברתי על מספר הפונים למכרזים של המשרד ונוספו בפועל חמישה עובדים, למטה.

<ארנון אפק: אני מדבר רק על מטה משרד הבריאות.

<ארנון אפק: זה אולי נראה מספר קטן אבל זה די מכפיל את המספר הקטן הקיים.

<ארנון אפק: מדובר אגב על אנשים בעמדות של אקדמאיים, לא בעמדות זוטרות אלא מדובר על כלכלן ורכזת ומנהלי ענפים בתוך המשרד, זאת אומרת מדובר על אנשים לא בעמדות הזוטרות ביותר.

<ארנון אפק: מבחינת פעולות לא מתוקצבות, לא הכל כסף, אני אגיד בקצרה.

<ארנון אפק: אנחנו הפצנו טיוטת סטנדרטים להפעלת מגשרים במערכת.

<ארנון אפק: הפצנו נוהל הנגשת זכויות, יצאנו לאפיון הבקרות שאנחנו רוצים לעשות במערכת כדי לבדוק את המענה לאוכלוסייה האתיופית, נפגשנו גם עם המל"ג, והכי חשוב בעיני – יצרנו פורומים עם יוצאי הקהילה האתיופית, לדוגמה אחד הפורומים שקיימנו זה פורום עם רופאים יוצאי הקהילה, מובל על ידי דוקטור דניאל רדאי, ויש שם עוד כ-12 רופאים וסטודנטים לרפואה, וזה פורום שמאוד עוזר לנו, ומאוד מסייע לנו כי באמת, אני אומר בכנות, יש לנו הרבה כוונות טובות אבל בסופו של דבר מי שיודע לתת את המענה לאוכלוסייה זה יוצאי אתיופיה.

<ארנון אפק: הם אלה שיודעים הכי טוב לתת את המענה ואנחנו רוצים לעבוד איתם ביחד, ובכלל רוצים גם שהם יובילו את הנושא.

<ארנון אפק: מהם האתגרים העומדים בפנינו?

<ארנון אפק: דיברתי על אתגר הסוכרת, השכיחות הולכת ועולה, אנחנו צריכים לעשות גם מחקר בנושא וגם לתת מענה ולהיעזר בגופים שיכולים בלשמר, אתן לכם דוגמה אחת שכבוד הרב ליצמן שר הבריאות עוסק, כל נושא של ג'אנק פוד.

<ארנון אפק: באמת, מי שנחשף לאוכל האתיופי לא מבין איך יכולים החבר'ה הצעירים להעדיף את ההמבורגר על האוכל הזה ואנחנו מנסים, ושוב, אני אתן דוגמה אחת מהעבודה של טנא בריאות שעושה סדנאות עם האנשים כדי גם לוודא שנשמרת המסורת וגם מונחלת לאחרים.

<ארנון אפק: אני חושב שיש כאן בכלל פוטנציאל שצריך בכלל להרחיב את זה לכל עם ישראל, לדעת איזה דברים בריאים ואוכל בריא יש כאן בקרב האוכלוסייה האתיופית, שיכול לעזור לבריאות של כולנו.

<ארנון אפק: אבל אני אוסיף כאן, למרות שלא כתוב, האתגר שאותי מתסכל הכי הרבה זה הבירוקרטיה והתהליכים הכל כך איטיים במערכת הממשלתית, אתה צריך לצאת לאפיין מכרז, ואז צריך אישור לשכה משפטית ואישור לשכה משפטית שניה והערות הציבור, כל דבר כל כך איטי וכשהם באים אלי האנשים באמת, אני רק יכול להשתתף איתם באותה רמת תסכול.

אברהם נגוסה: לעניין זה, אל תשכח שהתכנית אושרה ותוקצבה באוקטובר 2015.

אברהם נגוסה: היו לכם שנתיים.

אברהם נגוסה: לכן זה לא סיבה לדעתי, הבירוקרטיה קיימת אבל הזמן שהיה לכם הוא המון.

<ארנון אפק: אתה רואה כמה עשינו, ועדיין הייתי רוצה לעשות הרבה יותר.

<ארנון אפק: הישגים שכן הגענו אליהם, שוב- דיברתי על שינוי תפיסת העולם בנושא תרומות דם, דיברנו על זה, הייתה כאן ישיבה בראשותך.

<ארנון אפק: הביצוע בפועל כמו שסיכמנו יתחיל ביוני השנה, אחרי הכנסת עוד בדיקות, זה לא קשור רק אליהם, זה בכלל העלאת כל נושא הבטיחות של בדיקות דם באופן כללי ואנחנו נתחיל ביוני אבל זה שינוי מהותי.

<ארנון אפק: דיברתי על קליטת מגשרים כעובדים מן המניין בכללית וכולי תקווה שגם בממשלה נוכל לקלוט אותם כעובדים, בהעסקה ישירה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נמשיך בדיווח מהמשרד לביטחון פנים בבקשה.

<יאיר דורנפלד: אני ראש החטיבה לתכנון וארגון ואני מרכז את הפעילות המשרדית, יש פה גם נציגי משטרה שיושבים איתנו פה, גם - - -.

<יאיר דורנפלד: אני אחלוף על הדברים, הצגנו אותם לא מזמן בוועדת השרים אבל נציג את עיקרי הדברים.

<יאיר דורנפלד: נתחיל בפיילוט מצלמות, גוף שהוא בעצם פרויקט שאמור לשים מצלמות על גבי שוטרים כדי להרתיע אלימות של שוטרים ואלימות של אזרחים כלפיהם, הפיילוט בהליכי סיום.

<יאיר דורנפלד: בקרוב נתחיל לפרוש את המערכת הזאת בעוד עשרות תחנות של משטרת ישראל.

<יאיר דורנפלד: כל מה שקשור להפניית קטינים להליך חלופי, היעד שלנו היה 10% הפנייה של קטינים שמעורבים בתהליכים פליליים, אנחנו עומדים ביעד הזה.

<יאיר דורנפלד: מה שרשום בתחום המשפט והחקיקה, הדברים פה לפניכם.

<יאיר דורנפלד: אני רק אוסיף שבעצם המטרה שלנו הייתה לחשוף את כל החומרים שקיימים במשטרה, בעצם לציבור, יש פה המון תרגומים של דברים, יש נוכחות של מתורגמנים בחקירות של נוער שהוריהם אינם דוברי עברית.

<יאיר דורנפלד: הכשרות – אולי המהפכה הגדולה ביותר שהמשטרה עברה בתחום הזה, היום ההכשרות לרב תרבותיות, אנחנו קוראים לזה, עם דגש למגזר האתיופי, בעצם שינוי דרמטי שעברה המשטרה, גם במכללה וגם בתחנות, דברים יפים מאוד שנעשים.

<יאיר דורנפלד: יש פה גם את הכמויות ואת ההיקפים של ההדרכות וההכשרות.

<יאיר דורנפלד: השורה של גיוס וקידום במשטרה, בעינינו אחד מאבני הראשה של התכנית המשרדית, אנחנו חושבים שהמעורבות של הקהילה גם בשירות במשטרה, וגם בתפקידי פיקוד היא נדבך הכרחי בהצלחת התכנית.

<יאיר דורנפלד: אנחנו רואים כבר מהתחלה של התכנית להיום, עליה מ-32 ל-47 קצינים במשטרה, שלא לדבר מראש שמספר המשרתים מהקהילה היה גדול, והיעד שלנו הוא להגיע עד ל-71 קצינים.

<יאיר דורנפלד: לא מזמן, לפני מספר חודשים מונה סגן ניצב מהקהילה לתפקיד סגן מפקד תחנה, זה תקדים שבעינינו מבשר את הבאות.

<יאיר דורנפלד: גם גיוס וקידום, שמנו מש"קים במקומות שבהם יש ריכוזי אוכלוסייה, והנגשת שירותים גם מופיע פה.

<יאיר דורנפלד: גם תכניות נקודתיות ברשות הארצית לכבאות והצלה, מצאנו שכל סוגיית מניעת הדליקות לא מתורגמת לאמהרית, אז עשינו את זה.

<יאיר דורנפלד: זה נשמע דבר קטן, אבל בעינינו זה דבר גדול מכיוון שלא ייתכן שתהיה אוכלוסייה שלא תהיה חשופה לחומרי ההסברה, וכנ"ל בשירות בתי הסוהר, גם שם יש הכשרות רב תרבותיות.

<יאיר דורנפלד: התכניות האזרחיות, יש פה את הפירוט של מה שאנחנו עושים, אני רק אומר שאנחנו כבר עובדים שנה שלישית בתכנית הזאת, משנת 2015 יש פה את הפעילות בעצם בחומר שקשור לרשות למלחמה בסמים ואלכוהול ב-30 ישובים, בעיר ללא אלימות ב-43 ישובים.

<יאיר דורנפלד: הדברים פה מופיעים.

<מספין אלמיהו: השאלה מה פועל בשטח.

<יאיר דורנפלד: גם זה רשום.

<מספין אלמיהו: רשום, אבל בשטח אין שום דבר, אז זה העניין.

<מספין אלמיהו: אני נציג מהשטח.

<מספין אלמיהו: - - - לא קיים.

אברהם נגוסה: מספין, אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של הדיווח, אז בוא תרשום בבקשה, וניתן לך זכות דיבור, אנחנו ניכנס לדיון, פה ניתן את רצף הדיווח ואז תרשמו את ההערות והשאלות שלכם.

<יאיר דורנפלד: בעיני מה שאנחנו רואים בשקף הזה הוא לא פחות מאשר התחלה של שינוי דרמטי בעינינו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו רואים כבר ב-2015 ובהמשך ב-2016 ירידה במספר תיקים שנפתחים ליוצאי הקהילה.

<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שזה דבר חשוב.

<יאיר דורנפלד: דרך אגב, בקטינים הירידה היא הרבה יותר גדולה.

<יאיר דורנפלד: והבולט השני, עליה במידת האמון, רק לשם ההשוואה בקרב האוכלוסייה הכללית זה 48%, פה התחלנו מ-18% אמון, עלינו ל-25% ואנחנו חושבים שאם נמשיך את הפעילות ב-2017 המספרים יעלו עוד יותר.

<יאיר דורנפלד: זה היעד שלנו.

<יאיר דורנפלד: האתגרים פה מופיעים, אנחנו - - - שבתכניות האזרחיות, בגלל שאנחנו שם גם מגייסים כח אדם וגם עושים מיפוי בתחילתה, ב-2017 זו תהיה השנה הראשונה שבה תהיה הפעילות מלאה, גם ברשות למלחמה בסמים וגם בתכנית "עיר ללא אלימות".

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נמשיך בדיווח של משרד הביטחון.

אברהם נגוסה: בבקשה.

אברהם נגוסה: אני מבין שנציג האוצר, אם הוא צריך ללכת לעוד פגישה הוא יכול ללכת אבל לחזור.

אברהם נגוסה: בסוף יהיו שאלות, והוא צריך להיות כאן.

<אהרון לוי: אני מהאגף הביטחוני חברתי במשרד הביטחון, אני אציג את תכנית המשרד.

<אהרון לוי: נמצאת לידי נציגת צה"ל קרן בר נתן, שתתייחס לנושאים בצה"ל.

<אהרון לוי: שלום לך אדוני היושב ראש, אני אציג את התכנית, בעקרון, כפי שאמרת, מה עובד בשטח ופחות - - - ננסה להיות תמציתיים.

<אהרון לוי: אני אדגיש שהתכנית מנוהלת על ידי שר הביטחון דרך המנכ"ל וראש האגף שלנו וכמובן עם השותפים לדרך צה"ל ו- - -.

<אהרון לוי: אני רוצה לומר גם לאודי וגם לטלל, רק רציתי להחמיא לך.

<אהרון לוי: המוטו של התכנית הוא טיפול בבני הנוער לפני הגיוס, מתוך תובנה שככל שנכין אותם טוב יותר השרידות שלהם בשירות תהיה טובה והשחרור וההכנה לאזרחות תהיה גם מוצלחת יותר.

<אהרון לוי: בסך הכל, מבחינת התכניות בצבא הדבר הבסיסי זה ביטול כל התכניות המבדלות, ואנחנו בעצם ביטלנו את כל הקורסים, מקורס אלון, הכנה ליח"ש, קורס עברית, הכל רשום פה אני רק רוצה לומר שזה היה מהלך שלא התחיל היום, זה מהלך מובנה, ובאמת הצליחו לעשות את השינוי בצורה יסודית ומושלמת.

<אהרון לוי: אני רוצה גם לציין לגבי התקציב, דיברת על ההוא ממשרד האוצר שיצא, אז תקציב משרד הביטחון בתכנית הזאת הוא 0, הוא לא קיבל אף שקל, זו תכנית שכמו שאמרתי קודם, עובדת על ידי השר.

<אהרון לוי: לגבי הנתונים בתחום של טיפול במלש"בים, שמנו יעד של 2,700 מתוך פוטנציאל של 3,700 שזה 80%, עמדנו ב-81%, היעד שלנו קדימה לעמוד ב-3,200 בשנה הבאה.

<אהרון לוי: אנחנו הבנו שההורים הם מרכיב מאוד משמעותי והתכנית שלנו לגעת בהורים שאנחנו עוסקים בהם, ב-1,320 הורים בסך הכל ביעד הרב שנתי ואנחנו לצורך העניין הכשרנו 10 מנחים קצינים, לוחמים, מפקדים בעבר, רבי סרנים ומעלה, שהם מבצעים את פעילות ערבי הורים, שהם כמובן גם דוברי אמהרית, יוצאי העדה וגם משמשים מודל.

<אהרון לוי: בסך הכל אנחנו השנה נגענו ב-550 הורים, שזה עליה של 50% ממה שתכננו קודם.

<אהרון לוי: הבנו שלגבי מצוינות ומכינות הם ערובה, אנחנו צריכים את הדור הבא שיהיו המנהיגים והלידרים שיובילו את הצעירים אחריהם.

<אהרון לוי: בכל סוגיית החניכים במכינות הקדם צבאיות, אנחנו עלינו ב-91% ביחס ליעד ששמנו.

<אהרון לוי: אני רוצה לומר שהפערים והקפיצה הזאת של מ-10% ל-91% נובעים מפעילות ענפה בהרבה מוקדים, גם שותפות של אנשי המכינות, גם אילוצים שלנו לחייב אותם להכניס פנימה ישראלים יוצאי אתיופיה, מתוך תובנה שככל שהם ישתתפו במכינה, זה יקל עליהם בהמשך הדרך.

<אהרון לוי: אני רק רוצה לומר שאנחנו מבינים שכל מי שעובר מכינה, בסופו של דבר, השירות יהיה לו קל יותר וכמובן החיים האזרחיים.

<אהרון לוי: באשר לצבא אני אעביר - - - לקרן ואחרי זה אתייחס לאתגרים ולהישגים.

<קרן בן-נתן: שלום לכולם, אני אתייחס לסוגיית שיפור המיצוי ולצמצום ליקויי השירות שמעבר לביטול של המסגרות המבדלות, אלה בעצם שני הווקטורים המרכזיים שאנחנו מובילים אל מול היעדים האחוזיים ששמנו לתכנית.

<קרן בן-נתן: אנחנו התחלנו, אנחנו מודדים שנתי לפי שנתוני גיוס או שנתוני שחרור, תלוי על מה אנחנו מדברים.

<קרן בן-נתן: בחלק מהיעדים אנחנו רואים התקדמות, לדוגמה בסוגיית הקב"א, אמנם העלייה פה היא נראית עלייה קטנה, אבל היא עלייה שמתחילה להצביע על מגמה שאנחנו עוקבים אחריה ואנחנו כבר מתחילים לראות עוד איזה שהם ניצנים של עשייה בהקשר הזה, צריך לומר שגם בכל מה שקשור לנתוני איכות, לוקח לנו קצת יותר זמן כי אנחנו צריכים בעצם לגדל ולהניע את התהליכים מלמטה.

<קרן בן-נתן: באיתור מוקדם, הכוונה היא לתפקידים איכותיים, נתון שבעבר עמד על כ-2%, שמנו יעד של 10% ואנחנו כרגע עברנו את ה-6%.

<קרן בן-נתן: כל הסוגיה של מיצוי לקצונה אנחנו כרגע ביציבות אל מול היעד, אבל שוב, גם כאן אנחנו מתחילים לראות ניצנים של שיפור.

<קרן בן-נתן: בעתודה האקדמית הלכנו טיפה אחורה, אנחנו מתחקרים את זה כדי להבין מה ואיך לשנות את המגמה בשנה הבאה.

<קרן בן-נתן: בכל מה שקשור לצמצום ליקויי השירות, ליקויי השירות אצלנו מחולקים לכליאה, נפקדות, עריקות ונשר משירות, אז אמנם שוב עלייה שהיא נומינלית, כמעט ולא באה לידי ביטוי בנפקדות, אבל בעריקות אנחנו רואים ירידה, בכליאה, אחוזית יציבות אבל נומינלית יש ירידה שהיא יפה, ומבחינתנו ההישג המשמעותי עד כה אל מול היעד של ירידה ב-30% בנשר, אנחנו הגענו ליעד ירידה של כמעט 20%.

<קרן בן-נתן: כל דבר כאן אנחנו ממשיכים לתחקר אותו, מה שעובד – אנחנו מעצימים, מה שלא עובד אנחנו מבינים למה ומתקנים.

<קרן בן-נתן: הכשרות מפקדים כמובן מתקיימות כמו תמיד.

<קרן בן-נתן: תודה.

<אהרון לוי: אני אמשיך לגבי האתגרים ואסכם.

<אהרון לוי: גם לגבי הלומדים בהכנה לשחרור - - -

אברהם נגוסה: תעשו בתמצית כי הזמן שלנו רץ.

<אהרון לוי: אז אני רק אציין שיש לנו עלייה בלומדים, גידול של 30%, זה כתוצאה, הבנו שיש צורך בהוספת מקבלי ייעוץ, יועצים בלשכות, וזה הוכיח את עצמו וזה נותן את העלייה.

<אהרון לוי: אני רק אומר לגבי האתגרים שלנו.

<אהרון לוי: אנחנו רוצים להרחיב את פעילות זינוק בעלייה ל-22 רשויות, כיום היא עומדת על 10 וב-2017 נעמוד ביעד הזה, ומיצוי כלל הזכויות על ידי האגף והקרן להכוונת חיילים משוחררים, עדיין אנחנו בפעילות די אינטנסיבית בעניין.

<אהרון לוי: לגבי גיבוש חלופות ראויות למסגרות המבדלות כמו קורס - - -וכיוצא באלה, אנחנו בתהליך בדיקה למול הצבא, מה לתת כפתרון טוב יותר.

<אהרון לוי: כמו שראיתם, כל התכניות שלנו הן מדידות, כמותיות, עם מספרים מוחלטים שאנחנו לא יכולים להתבלבל.

<אהרון לוי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לפני שניכנס לדיון, לגבי התייחסות המל"ג, קיימנו דיון וגם יהיה לנו דיון בחודש הבא איתם, ולכן אני אדלג על זה בגלל חוסר הזמן, אבל הייתי רוצה לשמוע התקדמות בנושא שילוב אקדמאיים במשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה, התכנית היא של 80 אקדמאים בשנה למשך ארבע שנים, דהיינו 320 אקדמאים.

אברהם נגוסה: איפה הגעתם, כמה שילבתם?

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת, בבקשה.

<בלאל מוסא: אני ממונה מטה ותכנון בנציבות שירות המדינה.

<בלאל מוסא: אני אתייחס בעיקר לשילוב אקדמאים בשירות המדינה.

<בלאל מוסא: בתכנית היעד היה קליטה של לפחות 50 אקדמאים בשנה וקליטה של לפחות 30 סטודנטים בשנה, בסך הכל 80.

<בלאל מוסא: במהלך 2016 נקלטו למדינה 56 אקדמאים, ו-24 סטודנטים, שבסך הכל זה 80.

אברהם נגוסה: עמדתם ב-80?

<בלאל מוסא: עמדו על 80 בדיוק.

<בלאל מוסא: אנחנו לא מסתפקים ב-24 של הסטודנטים, כי היעד שלנו היה 30 באמת, בזמן הקרוב יוקם מאגר סטודנטים שמועמדים לשירות המדינה, סטודנטים שיעבדו בשירות המדינה, שזה יקל על כניסתם גם בעתיד לשירות המדינה, שזה יעלה לנו גם את האחוז של האקדמאים בשירות המדינה מבחינת בני הקהילה יוצאי אתיופיה.

<בלאל מוסא: אני אתייחס גם לכמה פעולות שאנחנו עושים - - -

אברהם נגוסה: אולי גם תתייחס לאותה שאלה ששאלתי קודם את משרד העבודה לעניין המשכורת שלהם, האם אתם מטפלים גם בזה או לפי הדירוג?

<בלאל מוסא: זה הולך לפי הדירוג באמת, וברגע שאנחנו מקבלים אקדמאים הדירוג הוא בהתאם ואז השכר הוא גם בהתאם.

אברהם נגוסה: אין אפלייה שם.

<בלאל מוסא: אין אפלייה שם.

<קריאה: במשרדים הממשלתיים אי אפשר למצוא אפלייה כי השכר אחיד לכולם.

<בלאל מוסא: חשוב גם לציין שבימים הקרובים תפורסם הנחיית נציב שירות המדינה להקפאת קליטות בשירות המדינה, קליטות של עובדים חדשים מבחוץ, ועל בסיס זה תחל לפעול ועדת חריגים במשרדי הממשלה, שתבטיח יצירת תכניות משרדיות ויעדים דיפרנציאלים בנושא הייצוג ההולם על גווניו, לרבות בני הקהילה האתיופית.

<בלאל מוסא: אמרנו הקמת מאגר סטודנטים, התאמות והקלות שנעשות במסגרת הליכי המיון במכרזים, אני אציין גם שבמהלך 2016 יועדו משרות לבני העדה האתיופית, 76 משרות בדרגים השונים בשירות המדינה.

<בלאל מוסא: אנחנו גם עושים גיוס אקטיבי, איתור אקטיבי.

<בלאל מוסא: בקרוב, אני מאמין שבתחילת פברואר נגיע לכנס חשיפה שמאורגן על ידי שילוב של עמותות, שאנחנו נראה איך אנחנו יכולים באמת לעודד אנשים להשתלב בשירות המדינה.

<בלאל מוסא: זהו בגדול.

<בלאל מוסא: אגב, היעד הוא 1.7, כיום בשירות המדינה יש 1.83%, שזה ברמה הכלל משרדית, אנחנו רוצים גם ברמת משרדים שזה יהיה.

אברהם נגוסה: המשרות האלה אושרו, הם בפנים או שעל תקן זמני?

<בלאל מוסא: הן אוישו.

<קריאה: זמני זה רק - - -

אברהם נגוסה: אוקיי, נשאר לנו את משרד המשפטים.

אברהם נגוסה: מישהו יעדכן אותנו ממשרד המשפטים?

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שקלטו עורך דין מהקהילה שהוא ירכז את התכנית הזאת במשרד המשפטים.

אברהם נגוסה: אנחנו מברכים על כניסתו לתפקיד ונקבל את הדיווח בהמשך, כשנקיים דיון כאשר הוא יתחיל לפעול בשטח.

אברהם נגוסה: אני מציע שאתן את הסיכום בסוף לטלל.

אברהם נגוסה: עדיף לשמוע קודם כל מהשטח.

אברהם נגוסה: עד עכשיו שמענו את המשרדים.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתדברו בתמצית.

<ניסים שלם: אני יושב ראש מועצת תנועות הנוער.

<ניסים שלם: אני רוצה להתייחס לגבי משרד החינוך, לעניין החינוך הבלתי פורמלי.

<ניסים שלם: לעדכן את הוועדה, הטבלה אינה נכונה בלשון המעטה.

<ניסים שלם: יש לנו כ-4,000 בני נוער יוצאי העדה בשנת 2016, זה המספרים של משרד החינוך, דרך אגב.

<ניסים שלם: רציתי להגיד שהחלוקה אינה נכונה בעליל, חבר הכנסת ממשרד ראש הממשלה.

<ניסים שלם: מינהל חברה ונוער לא ישב עם הגורמים שצריכים בעצם לבצע את התכנית.

<ניסים שלם: אי אפשר לתת 1.6 מיליון שקל ל-4,000 ילדים שנמצאים ואחר כך להשקיע מעל 6 מיליון כהכנה לצה"ל.

<ניסים שלם: אנחנו צריכים להבין, שילוב בני העדה זה לא לקחת מישהו מבני העדה ולהגיד לו "אתה הולך להיות חייל בצנחנים בעוד שנה, בוא אני אלמד אותך איך להיות", זו לא הדרך.

<ניסים שלם: ואנחנו פה בועדה יושבים ומדברים, הדרך של שילוב שהם מגיעים לחברה והחברה מגיעה אליהם וביחד עושים את התהליך.

<ניסים שלם: התהליך לא מתחיל בגיל 17, אדוני היושב ראש ומשרד ראש הממשלה, התהליכים מתחילים בגיל 10, 11, 12, זה התהליכים הנכונים.

<ניסים שלם: ללכת להשקיע 6 מיליון שקל כהכנה לצבא והצבא, אי אפשר לחשוד בתנועות הנוער כהכנה לצבא, אבל אנחנו פועלים עם משרד הביטחון על כל השלבים שהם כבר בצבא ולפני הצבא.

<ניסים שלם: אבל לקחת סכומים של כסף, במקום להשקיע אותם בתהליך עצמו, אלא רק בסוף התהליך, אדוני היושב ראש.

<ניסים שלם: והתוצאה לא תהיה תוצאה טובה.

<ניסים שלם: אם מישהו מגיע, ופה הצבא יכול לבוא להגיד שהנשירה, אחרי שאתה מכניס אותו לצנחנים, מה קורה אז?

<ניסים שלם: אם הילד היה גדל בתוך החברה, והחברה בתוך הילד, זה שני דברים, זה אורגן אחד.

<ניסים שלם: לא היה צריך לקחת את הילד בכיתה י"ב ולהכין אותו לצבא.

<ניסים שלם: הילד היה כבר מוכן.

אברהם נגוסה: אבל הם הציגו לנו גם חוג לילד מכיתה א' עד כיתה ד', בכמה ישובים.

<ניסים שלם: אבל זה חוגים.

<ניסים שלם: אנחנו מדברים על הכנה ערכית.

<ניסים שלם: אני אגיד לכם, והנה פה חברי העדה, ילד מכיתה א' עד ד' לא מסתובב בזה, ואני לא יודע בנושא של חוגים, חוג טיסנאות או קרמיקה, אני מדבר איתכם על פעילות ערכית שהילד מרצונו מגיע.

<ניסים שלם: אני לא מביא אותו בכח לאיזו קבוצת שיחה.

<ניסים שלם: הילד מגיע, הוא מדריך מרצונו.

אברהם נגוסה: השאלה ברורה, אני מבקש שמשרד החינוך יתייחס לזה בסוף.

אברהם נגוסה: מספין בבקשה.

<מספין אלמיהו: שלום, אני ממונה על קליטת עולי אתיופיה בעירית ירושלים וכחלק מהתפקיד שלי גם מתכלל את הנושא של "הדרך החדשה" בעיר.

<מספין אלמיהו: לפני שאתחיל בהערותיי, אתחיל במשהו טוב לפחות בכל התהליך הזה, באמת להצדיע כאן למשרד הרווחה שאכן יודע לעבוד היטב עם הרשות המקומית מ-א' עד ת' גם בוועדות, וגם בכל התהליך של העבודה.

<מספין אלמיהו: אחד הדברים שכן ציינו כאן בנושא של העובדים, היכולת למצוא כוח אדם.

<מספין אלמיהו: אחד האתגרים ששאלנו, למה אנשים לא מצליחים להיכנס, לא בגלל שחסרים עובדים סוציאליים.

<מספין אלמיהו: הראשונים בכל הנושא של הליך אקדמיה של יוצאי אתיופיה, התחילו בעבודה סוציאלית.

<מספין אלמיהו: הבעיה שהעבודה היא זמנית.

<מספין אלמיהו: גם כאן כל הנושא של התקינה היא עד 4 שנים, זמני, לא מאפשר להם בשום דבר, גם בתוך ההשתלבות שלהם ברשות המקומית.

<מספין אלמיהו: לכן בהרבה תכניות כאן בני הקהילה לא רוצים להיכנס עוד פעם לאותו פרויקט.

<מספין אלמיהו: לכן הם לא רוצים להיכנס לתוך ה- - -

אברהם נגוסה: מה שאתה אומר שבגלל שהתקן הוא זמני לתכנית של 4 שנים, אנשים לא באים.

<מספין אלמיהו: נכון.

<מספין אלמיהו: זה אחד.

<מספין אלמיהו: שנית, בחלק מהמשרות, לא כולן בכל התכניות הן משרות תקניות, הן חלק מקניית שירות, זו גם עוד בעיה.

<מספין אלמיהו: לכן כחלק מהתפיסה, צריך לקחת אותה במסגרת של התכנית של ארבע שנים, צריך לראות בתיאום יחד עם רשויות מקומיות, שמשרד הרווחה מקצה תקנים לרשות שהחבר'ה האלה ייכנסו כחלק בלתי נפרד.

<מספין אלמיהו: אם לא נעשה את זה, גם הכשרנו, גם אנשים האלה צברו ניסיון ועבודה, אחרי ארבע שנים הם הולכים.

<מספין אלמיהו: זה גם לאלה שכבר בתוך המערכת, צריך לחשוב איך אנחנו ממשיכים איתם.

<מספין אלמיהו: זה נושא אחד בתחום של הרווחה.

<מספין אלמיהו: בתחום של החינוך, אדוני הקדים אותי ואמר את הדברים.

<מספין אלמיהו: חלק מהדברים אמרת, שאתה רוצה לשמוע את הדברים שנעשו.

<מספין אלמיהו: בחלק מהדברים שהוצגו כאן, חלק בהיערכות, 2016 היינו בהיערכות, 2017 אנחנו בהיערכות.

<מספין אלמיהו: אני לא אעבור על כל אחת מהתכניות, נושא של תיגבור לימודים, כלומר לא עושים איזה שהוא תהליך של חפיפה.

<מספין אלמיהו: קודם כל ביטלתם את הפלא, אבל אותם ילדים שהיו מקבלים מענה בפלא והיום לא נכנסו לתוך הפלא.

<מספין אלמיהו: בירושלים קיבלנו 26 ילדים שאמורים להיכנס.

<מספין אלמיהו: אנחנו נמצאים עדיין בחיתוליו של התהליך, התכנית רק התחילה לפני כחודש, עוד אפילו לא גייסו.

<מספין אלמיהו: תכנית הלימודים התחילה בספטמבר, לא בנובמבר.

<מספין אלמיהו: גם דובר על שתי פעימות, כלומר הפעימה השניה תגיע רק ביוני, זה אומר שהשנה לא יהיה מרכז למידה.

<מספין אלמיהו: יש לנו בשטח כמה תלמידים שממתינים להיכנס לתוך התהליך, יש משהו שלא ברור ואנחנו מנסים להבין מהן הסיבות.

<מספין אלמיהו: כל השאר, הנושא של תכניות אחרות שבחסות משרד החינוך, הנושא של תכנית "מפתחות" ,עוד לא הגיעה אפילו לדיון בתוך הרשות.

<מספין אלמיהו: מיהם הילדים, כמה, וגם בתוך החברה למתנ"סים, אנחנו יודעים איזה תכניות קיימות בתוך החברה למתנ"סים ומינהלים קהילתיים, ולא מאפשר להם להיכנס לתכניות חיצוניות שיש אם זה פיתוח קול, מוזיקה, הכל ממוסגר בתוך זה.

<מספין אלמיהו: לכן צריך לפתוח את זה ולחשוב על זה.

<מספין אלמיהו: אם באמת רוצים, אני יודע שיש את הבירוקרטיה אבל עם זאת בואו נקבע שכל הנושא של התכנון מוגבל בזמן, תחום בזמן.

<מספין אלמיהו: אנחנו רוצים גם איך מבחינת החלוקה לגבי המצוינות, דובר על - - -

<קריאה: 43 תלמידים חדשים לומדים במחוננים.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתרשמי ותגיבי אחר כך.

<מספין אלמיהו: אני יודע את השמות של הילדים, יש תכניות שהתחילו בלי שום קשר ל"דרך החדשה", אנחנו מנסים כחלק מהתפיסה המדינית של עירית ירושלים לשנות את הנושא של שילוב של התלמידים החזקים בבית הספר.

<מספין אלמיהו: בלי שום קשר, זה בגלל מה שהעיר חבר הכנסת קודם כל.

<מספין אלמיהו: אל תחפשו את החזקים, הם יכולים להסתדר לבד.

<מספין אלמיהו: אנחנו צריכים לחשוב אחרת.

<מספין אלמיהו: לכן התפיסה צריכה להיות ביחד וחשיבה כדי להציג את זה.

<מספין אלמיהו: אחד החסרונות של הוועדה כאן, שאנשים מהשטח לא מגיעים כדי באמת לשמוע ולראות אם מה שהוצג נכון לעומת מה שבשטח.

<מספין אלמיהו: לכן אני אומר שזה חשוב, אני אמשיך בנושא הבריאות.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתסבירו.

אברהם נגוסה: היום אנחנו קבענו לשמוע דיווח איפה הם עומדים.

אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו עומדים לדון משרד-משרד, תכנית-תכנית בצורה מפורטת, דיון על כל משרד.

אברהם נגוסה: זה אנחנו הולכים לעשות.

אברהם נגוסה: גם איך המשרד עובד בשיתוף פעולה עם החברה האזרחית, עם ארגונים לא ממשלתיים.

אברהם נגוסה: בכל זה אנחנו הולכים להיכנס עמוק בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אבל היום אנחנו רוצים לקבל דיווח באמת איפה עומד יישום החלטות הממשלה זה כל העניין.

אברהם נגוסה: ההערות שלך הן הערות נכונות, ואני רוצה שגם אם אתה לא מקבל היום, אני מקווה שתקבל בדיונים הבאים.

<מספין אלמיהו: בשמחה.

<מספין אלמיהו: אין בעיה, חשוב לי להגיד גם אם אנחנו מדברים על נושא של משרד הבריאות, הנושא של הבריאות שיש לי כ-6,500 מתוכם שליש הם אזרחים ותיקים והם צריכים את השירות בתוך המרפאות האלה, ויש מגשרת אחת שבלי שום קשר לדרך החדשה שפועלת בשכונה אחת, אין מגשרים, אז חברים, אני לא יודע מה התכנית בפועל ומה מתוכנן ומתי ייצא.

<מספין אלמיהו: היינו בוועדה גם יחד עם הדוקטור לפני כחצי שנה, שאלו אותנו "מה אתם רוצים", ולא הציגו בפנינו איזה תכניות אמורות לצאת.

<מספין אלמיהו: כל הנושא של הסברה שאני היום פונה לטנא בריאות, טנא בריאות לא בתמונה.

<מספין אלמיהו: התכנית שהיה נותן ולא מתקדם.

<מספין אלמיהו: זה הציבור שואל היום, גם ברדיו אמהרית אומרים, אתה אדוני כל שני וחמישי מסביר, הקהילה אומרת, "אוקיי, יצאה תכנית אבל שום דבר לא מתרחש בשטח" אז יש פה פער בין הרצוי למצוי.

אברהם נגוסה: אני בדקתי ברשויות המקומיות וברשויות המקומיות לא יודעים אומרים לי "שמענו על התכנית אבל לא קיבלנו שום דבר".

<מספין אלמיהו: מבקר המדינה לא מחכה בעוד 4 שנים, הוא בדרך.

אברהם נגוסה: נשמע את פקדו גדמו.

<פקדו גדמו: אני מנכ"ל עמותת טנא בריאות, עמותה שעוסקת בקידום בריאות יוצאי אתיופיה מאז שנת 2007.

<פקדו גדמו: ראשית אני רוצה לומר למה שחברי פה אמר לגבי משרד הרווחה, אני חבר בוועדה ואני יודע שבאמת הדברים התחילו לעבוד ואני חלק מהוועדה אז אני יודע את זה מתוך היכרות אישית של התכניות שפועלות.

<פקדו גדמו: אני רוצה לחזור לנושא של בריאות שזה תחום העיסוק שלי ביום יום ואני רוצה לומר כך, אנחנו עוסקים כמו שאמרתי כבר שנים בתחום של בריאות יוצאי אתיופיה.

<פקדו גדמו: המחקרים מראים שיוצאי אתיופיה חולים בהרבה מאוד מחלות, יותר מכל אזרח אחר בישראל.

<פקדו גדמו: אנחנו מדברים על הנושא של סוכרת, הפרופסור המשנה למנכ"ל הזכיר את זה גם פה, שזו בעצם מחלה שהיא מגפה, מוגדרת כמגפה, ומחלה קטלנית.

<פקדו גדמו: צר לי לומר שמשרד הבריאות, מאז שאני בעמותה, מ-2007 אני מנכ"ל העמותה, לא מצא לנכון להקדיש לזה מחשבה ולקבוע תכנית סדורה שעובדת בתחום של ההסברה, ובלי הסברה, אני אומר לכם שהרבה אנשים היום מגיעים, לפחות בתחום של סוכרת, לסיבוכים.

<פקדו גדמו: אנחנו רואים כבר קטיעות של רגליים, סיבוכים של בעיות בלב, כל הדברים האלה הם השלכות של מחלת הסוכרת.

<פקדו גדמו: אם אנחנו לוקחים כדוגמה את מחלת הסוכרת, 17% מכלל יוצאי אתיופיה חולים בסוכרת וזה נתון שהוא פי 3 כמעט מהחברה בישראל.

<פקדו גדמו: ואני חושב שגם עכשיו, אני רואה, א.

<פקדו גדמו: אני רוצה למחות על זה שבכלל המדינה או החלטת הממשלה מדברת על סכום זעום של פחות מ-20 מיליון שקל שגם זה מחולק לכל מיני דברים, ונשאר להסברה כמו ששמענו עכשיו רק 300,000 שקל.

<פקדו גדמו: עכשיו תגידו לי אתם שמתוך ה-300,000 שקל האלה, שחצי ממנו לפחות זה לכח אדם שמישהו יעבוד, מה נשאר להסברה?

<פקדו גדמו: אז אנחנו חוזרים אחורה ובעצם לא התקדמנו, נשארנו באותו מקום.

<פקדו גדמו: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות, מחלת סוכרת מוגדרת כמחלת מגיפה.

<פקדו גדמו: משרד הבריאות לא מתקיים רק מהחלטת הממשלה שהקציבה עכשיו תקציבים, זה משרד גדול עם תקציב שאם אני לא טועה הוא מס' 2 אחרי החינוך ואחרי בטחון, אז מדוע לא רואים לנכון להקדיש לזה משאבים שהם מתוך המשרד?

<פקדו גדמו: למה צריך לחכות כל הזמן רק לתקציבים צבועים שהמדינה או שגוף כזה או אחר מייעד לנושא של יוצאי אתיופיה, אני לא מצליח להבין את זה.

אברהם נגוסה: השאלה ברורה, למיטב ידיעתי התכנית מדברת על הסברה ועל מגשרים.

אברהם נגוסה: לא לתרופות ולא לזה ולא לכח אדם.

אברהם נגוסה: לכן אני לא יודע מה אתה מדבר על 300,000 התקציב לארבע שנים זה 19.6 מיליון.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שזה מספיק, אבל לפחות - - -

<פקדו גדמו: שמעת את הפרופסור.

אברהם נגוסה: שמעתי, בסדר.

אברהם נגוסה: אני אמרתי שלא רצינו להתעכב על כל משרד ומשרד.

אברהם נגוסה: שמענו את הדיווח, בהמשך אנחנו נדון על כל משרד ומשרד, בהיבטים תקציביים ודברים נוספים מול התכנית.

אברהם נגוסה: התכנית, הסברה ומגשרים.

אברהם נגוסה: אז אנחנו נשאל כמה להסברה וכמה למגרשים.

אברהם נגוסה: וזהו.

אברהם נגוסה: לא נושאים אחרים.

<פקדו גדמו: אני רוצה לומר משפט אחרון.

<פקדו גדמו: אני רוצה לציין לטובה את משרד הקליטה, שלפחות מאז 2007 בעקביות, למרות הסכום הקטן שהם נותנים לנו אבל הם נתנו עד היום 400,000 שקל בשנה, מאז 2007 בעקביות, כאשר ממשרד הבריאות נתנו לנו בקושי 200,000 שקל בשנה, ואת זה גם היינו צריכים לעשות מלחמות כדי לקבל וגם בסוף השנה או השנתיים אחרי.

<פקדו גדמו: אז אני חושב שגם הנושא של משרד הקליטה, בגלל התכנית החדשה, הם עכשיו מפסיקים כי אמרו "הממשלה קבעה שמשרד הבריאות הוא אחראי" ולכן גם ה-400,000 האלה שהוקדשו להסברה לא קיימים משנת 2007.

<פקדו גדמו: אני לא מסכים, יש עולים חדשים שהם באחריותם עד 15 שנים ואתם נותנים שירות גם לעולים חדשים ולכן משרד הקליטה חייבים להמשיך לתמוך בדבר הזה.

<פקדו גדמו: לדברים האלה ניכנס בהמשך, אבל זה על רגל אחת.

<קריאה: לגבי מה שהוא אמר, - - - התבלבל, יוצאי הקהילה לא חולים יותר מאחרים.

<קריאה: כולם חולים באותה מידה פחות או יותר.

<קריאה: המחלה אישית ולא כללית.

<קריאה: זה לא נכון.

<ארנון אפק: זה לא נכון עובדתית.

אברהם נגוסה: לא ניכנס לזה.

אברהם נגוסה: זה לא כל כך רלבנטי, לא ניכנס לוויכוח.

אברהם נגוסה: מי רוצה להתייחס עוד?

אברהם נגוסה: מיכל בבקשה.

<מיכל אברה סמואל: אני מנכ"לית עמותת "פידל" שעוסקת בחינוך, גם בחינוך פורמלי וגם בבלתי פורמלי.

<מיכל אברה סמואל: אני רק אתייחס לנקודה שמבחינתי, עלו פה המון דברים שמצריכים דיון וליבון ושאלות מאוד מאוד מהותיות על עצם היישום של התכנית בשטח, והפיקוח שלה, אבל אני כן רוצה להעלות שאלה ונקודה שהיא מאוד משמעותית כארגון שפועל כמעט 20 שנים בשיתוף עם רשויות, עם גופים וארגונים אחרים, צר לי להגיד שאנחנו פה יושבים אנשים נכבדים, אנשים שנושאים משרה מאוד משמעותית בכל תחום, אבל אני לא רואה שום נציג או נושא משרה יוצא אתיופיה שבא ובעצם מציג גם את התכנית שעולה בשטח, וגם מהשטח, ארגונים של יוצאי אתיופיה שהלכו יד ביד והיו שותפים בתהליך השילוב והקליטה של יוצאי אתיופיה, היום גם ברשויות וגם ברמה הארצית, הם מוצאים את עצמם מחוץ לתמונה והם הופכים להיות חלק מהבעיה ולא חלק מהפתרון של נותני שירות לכלל האוכלוסייה.

אברהם נגוסה: מיכל, לא הבנתי.

אברהם נגוסה: אני רוצה שיהיה ברור, כי בהחלטת הממשלה כתוב שכל משרד צריך להקים ועדת היגוי, ועדה ציבורית, ו-50% יהיו יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: לכן מה שאת אומרת, המשרדים שדיווחו פה, ברווחה אמרו אפילו יותר מ-50%, את אומרת שזה לא נכון?

<מיכל אברה סמואל: לא, אני רוצה להסביר את עצמי.

<מיכל אברה סמואל: לגבי דיונים, לגבי פורומים אני לא מטילה ספק, מתקיימים וקיימים.

<מיכל אברה סמואל: אני מדברת על זה שכמו "טנא בריאות", כמו "פידל" או אחרים, גופים שנמצאים הם היום לא חלק מהפתרון לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה.

<מיכל אברה סמואל: אנחנו כמגזר שלישי עשינו המון בשביל להיות חלק מנותני השירות ונותני ה- - -

אברהם נגוסה: את צודקת מיכל.

אברהם נגוסה: אמרתי קודם שאנחנו עומדים לקיים דיון על משרדי הממשלה והארגונים הלא ממשלתיים, איך העבודה בשטח ושיתוף הפעולה.

<מיכל אברה סמואל: אני חושבת שאנחנו כארגונים יש לנו ידע, צברנו - - -

אברהם נגוסה: ברור.

אברהם נגוסה: אין ויכוח וזה צריך להיות, ואנחנו נדון על זה.

אברהם נגוסה: זה נושא דיון לכשעצמו.

אברהם נגוסה: היום, כפי שאמרתי, רצינו לקבל דיווח, לדעת איפה הממשלה או משרדי הממשלה עומדים ביישום ההחלטות.

אברהם נגוסה: זה מה שרצינו לדעת.

אברהם נגוסה: יש הרבה נושאים כמו שיתוף פעולה עם ארגונים ועם רשויות מקומיות, על כל הדברים האלה אנחנו עומדים לקיים דיון.

אברהם נגוסה: פרופסור אפק בבקשה.

<ארנון אפק: בכל תכנית שיש לנו, תכנית לאומית, למשל למלחמה בסוכרת, ניתן מענה כמובן גם לאוכלוסייה האתיופית וגם לאוכלוסייה של הערבים הישראליים, והבעיות הן רחבות מאוד.

<ארנון אפק: לצערי הרב יש שכיחות גבוהה יותר של חולי סוכרת מקרב יוצאי אתיופיה, זו האמת וחייבים לדבר עליה.

<ארנון אפק: אי אפשר להגיד את זה שזה לא קיים, בכל משקל ומשקל, אנחנו יודעים את זה לפי המחקרים, אני לא יכול להסביר עכשיו את כל הרציונל, אנחנו חייבים ומחויבים לטפל.

<ארנון אפק: היתרון הנוכחי של התהליך הנוכחי הזה, הוא שהוא מוכוון לאוכלוסייה הזאת.

<ארנון אפק: לנו יש 20 מיליון שקל לכל ההסברה ולקידום הבריאות של כלל האוכלוסייה ופלוס אותם 20 מוכוונים לאוכלוסייה של ישראלים יוצאי אתיופיה וזה היתרון הגדול שלה.

אברהם נגוסה: רק ליוצאי אתיופיה, לתכנית הזאת?

<ארנון אפק: לא, אני מסביר, שיש לנו 20 מיליון לכולם, פלוס ה-20 מיליון מוכוונים לאוכלוסייה האתיופית, זה היתרון, אז גם אם טענתי ועדיין אני טוען שזה לא מספיק, לפחות היתרון הגדול של זה, הוא שזה מוכוון כולו לקהילה.

<ארנון אפק: נשמח להציג את המרכיבים של זה ולהראות איך חילקנו את הכסף.

<ארנון אפק: לגבי האנשים, אני כאן כדי לכבד את הוועדה כמשנה למנכ"ל אבל אמרתי והדגשתי בפני טדי ושלומית שהם אלה שעושים את העבודה, אבל בסופו של דבר גם הם כמובן יכולים להציג כי כמו שאמרתי, מי שבנה את קבוצות המגשרים זה טדי ומי שעוסק בתכנית ההסברה לקהילה, כולל אותם 300,000 שקל, שאתם צודקים, הם מעט, זה טדי ולא אני, אז מגיע להם קרדיט לא פחות.

אברהם נגוסה: בסדר גמור.

אברהם נגוסה: זה הם יציגו כשניכנס למשרד-משרד.

אברהם נגוסה: אני רוצה התייחסות של משרד החינוך לפני שטלל תדבר.

<גילת דנה: אני מסכימה איתך כנציג מתן, אנחנו בדיאלוג על הנושאים שאתה העלית, הנושא העקרוני קודם כל ש- - - שירות משמעותי, לא רק בצה"ל, גם שירות לאומי ואזרחי, לא מתחיל דקה לפני צה"ל וגם לא בכיתה י"ב.

<גילת דנה: החינוך הערכי החברתי של משרד החינוך על כל אגפיו, שם לו למטרה כבוגר אחראי מעורב בחברה הישראלית, מעורב גם במובן של פעילות חברתית קהילתית וגם השירות המשמעותי הוא גם חלק מהיעדים.

<גילת דנה: זה לא קורה ברגע האחרון.

<גילת דנה: בזה אנחנו מסכימים.

<גילת דנה: לגבי התקצוב אנחנו גם במשא ומתן, זה לא פעם ראשונה שזה עולה, התחושות של תנועות הנוער, ומזכ"ל תנועות הנוער נפתלי דרעי נמצא בתהליך של התדיינות עמוקה ומתמשכת עם משרד החינוך לגבי התקציב שהוקצה לתנועות הנוער.

<גילת דנה: זה מדובר.

<גילת דנה: הייתה עוד שאלה מהחבר כאן לגבי "מפתחות", תכנית החוגים, כמו שהצגתי מבחינתנו אנחנו מוכנים וכן יש, יש לי התעדכנות שבועית באילו רשויות כבר יש מגעים להתנעת התהליך עם ראש הרשות ומנהלי בתי הספר זה כבר מתחיל, אנחנו נשארים עם אי חתימה מתעכבת שצריך ללחוץ על זה, זה מתסכל את כולנו, אי החתימה על ההסכם עם חברת המתנ"סים כזרוע המבצעת.

<עירית בירן: בנושא של ירושלים, נכון שירושלים בנתה תכנית לעל יסודי, אנחנו חושבים שמצוינות צריך להתחיל כבר בכיתה א' והתכנית שכרגע אנחנו מפעילים בעיר שלך היא איתור וגיוס וטיפוח כיתות א' עד ו', שאחר כך הצניחה תהיה טבעית ואוטומטית לתוך בתי הספר למצוינות ולא להתחיל לעשות את הטיפוח במעבר בין ט' ל-י'.

<עירית בירן: ולכן אולי אתה לא רואה את זה בנתונים אבל אנחנו כבר רואים את זה בנתונים, יש עבודה יפה אצלך בעיר.

אברהם נגוסה: תודה, אנחנו עכשיו ניתן למתכללת התכניות לסכם את הדברים, לפני שאני מסכם את הדיון.

<טלל דולב: תודה.

<טלל דולב: קודם כל אני חושבת שבאמת, והיושב ראש חזר על זה כמה פעמים, זה לא מספיק לעשות דיון ממצה בכל סוגיה, המטרה שלנו הייתה באמת לפרוש את הביצוע, את המצב, את האתגרים והסוגיות, וגם לשמוע ואנחנו גם עוד קצת שומעים חלק מהסוגיות שיש בשטח.

<טלל דולב: כמו שאתם רואים זו תכנית מאוד רחבה, אני לא אתעכב עליה, ויש בה אינטראקציות מאוד משמעותיות בין פעולות שונות שנעשות במסגרות של משרדים שונים.

<טלל דולב: אני חושבת שחלק מהסוגיות שעלו כאן הן סוגיות שחשוב להתייחס אליהן.

<טלל דולב: קודם כל אני כן רוצה להתייחס לנושא של תכנית החוגים "מפתחות", לא בגלל שמתקיימת או לא מתקיימת, היא כרגע באמת איננה מתקיימת, התכנית התעכבה.

<טלל דולב: הנושא הובא לדיון בוועדת המעקב של משרד החינוך שהתקיימה בשבוע שעבר, ובעצה אחת עם המשתתפים יוצאי הקהילה שהם 50% מהוועדה ואנשי המקצוע במשרד, הוחלט לעשות שינוי בתכנית ולא להתחיל אותה השנה, אלא להתחיל אותה בתחילת השנה הבאה וננצל את התקציבים שנותרו למשהו אחר.

<טלל דולב: אני לא אומרת את זה כדי להסביר למה מספין לא רואה את החוגים, כי את זה הוא כבר הבין מהמשפט הראשון, אני אומרת את זה קצת כדי להסביר על איך אנחנו מנסים לנהל את התכנית הזאת, גם מבחינת הגמישות שלה וגם מבחינת הדינמיות שלה וגם מבחינת השותפות עם נציגי הקהילה בתוך התהליך.

<טלל דולב: אני רוצה להתייחס לנושא של רשויות מקומיות.

<טלל דולב: עוד פעם, המטרה, כפי שאמר היושב ראש, הייתה לעשות פריסה של מה המשרדים מיישמים.

<טלל דולב: במקביל, אנחנו גם מנסים, ואני חושבת שהצלחנו לגבש ויש לנו במטה היישום, וזה אני כן רוצה להגיד, ויכולים להעמיד לרשות כל אחד, מיפוי של התכניות המתוכננות בכל אחת מהרשויות המקומיות.

<טלל דולב: אנחנו עכשיו עושים מפגשים עם רשויות מקומיות, קודם כל סביב הנושא של מרכזי נוער שעלה פה בוועדה כדי להסדיר את קליטת בני הנוער בצורה מיטבית וגם סביב נושאים אחרים, אנחנו יודעים שיש איזה שהוא פער בין מה שידוע לכל אחד מהגורמים ברשויות המקומיות, לבין מה שידוע למשרדים.

<טלל דולב: אני חושבת שאחד מהאתגרים שלנו, אם אנחנו רוצים להיות שם בשנה הבאה, זה לגשר על הפער הזה.

<טלל דולב: אנחנו יודעים גם שיש פערים בין מה שתוכנן למה שהרשויות המקומיות רוצות או מעדיפות לבצע בגלל ההיכרות שלהם עם צרכים מקומיים, אנחנו ננסה, שכמו שיש ניהול משותף עם נציגי קהילה ברמה הארצית, נמצא דרך גם להיענות בצורה יותר גמישה לצרכים של רשויות מקומיות ברמה המקומית, אם אני מדברת על איפה אנחנו רוצים להיות בעוד שנה, זה מה שאנחנו רוצים להיות.

<טלל דולב: בעוד הרבה פחות משנה אני מאוד מקווה שבפעם הבאה שנבוא לדיווח רחב, נוכל לדווח לכם בצורה יותר מפורטת גם מה קורה בפועל בכל רשות ורשות, כי זה אחד היעדים שאנחנו מציבים לעצמנו כמטה מתכלל.

<טלל דולב: אני רוצה להתייחס לסוגיית הארגונים.

<טלל דולב: חבל שמיכל הלכה, אני חושבת שמה שמיכל אומרת זה נכון.

<טלל דולב: יש מחירים מסוימים שעולים כאשר מנסים לעשות שילוב מיטבי.

<טלל דולב: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו אחראיים עליהם כמדינה, ואנחנו יכולים להתחיל כמשרדי ממשלה, זה כן לדון בסוגיה הזאת ולהפוך את הארגונים חזרה לחלק מהפתרון כפי שהם היו עד עכשיו ולא לחלק מהבעיה, למרות שזה מחייב סוג אחר של התקשרות, סוג אחר של הפעלה וסוג אחר של שיח.

<טלל דולב: זה יעד ליותר רחוק, אבל אני חושבת שצריך לשים אותו על השולחן.

אברהם נגוסה: האחריות בראש ובראשונה היא על המדינה.

<טלל דולב: נכון.

<טלל דולב: ולכן אנחנו צריכים לייצר סוג אחר של מערכת יחסים גם בין המדינה, בין הרשויות המקומיות, בין הארגונים, גם סוג אחר של התמחות ומומחיות בארגונים כדי שלא יהיו מבדלים.

<טלל דולב: זו משימה.

<טלל דולב: היא לא קטנה, היא על השולחן, אנחנו מודעים אליה.

<טלל דולב: אני רוצה לסגור בהתייחסות באמת מאוד שטחית, למה שאחר חבר הכנסת יונה שגם היה מורה שלי לפילוסופיה של המדיניות והממשל הציבורי בצעירותי.

אברהם נגוסה: גם שלי.

<טלל דולב: אנחנו עובדים סוציאליים כנראה.

<טלל דולב: אני חושבת שההתייחסות הזאת היא לא מעמיקה עד הסוף, ובאמת יש הרבה מאוד אמצעים בתכנית ש- - - ואחת מאבני היסוד הם החברה הישראלית.

<טלל דולב: מכל משרד שמענו על נושא של הכשרות אנשי מקצוע, מכל משרד שמענו על נושא של הסברה.

<טלל דולב: מכל משרד שמענו על נושא של מיצוי זכויות, מכל משרד שמענו גם על נושא של הצבת אנשים ואנשי מקצוע בעמדות מפתח, כן כחלק מהתכניות וגם כחלק מהתכנית עצמה ושמענו על היחידה החדשה במשרד המשפטים שאני חושבת שהיא תהיה מאוד חשובה בנושא הזה.

<טלל דולב: מה שאנחנו יכולים לעשות כתכנית ממשלתית, אני מאמינה הרבה ב"נעשה ונשמע".

<טלל דולב: ככל שפעולות של הממשלה יהיו מוטמעות בשטח על פי אבני היסוד, ככל שכולנו נעבוד, אנחנו ניצור שינוי גם בתודעה הציבורית.

<טלל דולב: אנחנו ראינו את זה קורה בתחומים אחרים, אנחנו יכולים לראות את זה קורה גם בתחום הזה.

<טלל דולב: לכן אני מרגישה הרבה מאוד אחריות, אני חושבת שכל מי שיושב פה סביב השולחן מרגיש הרבה מאוד אחריות כי זה לא רק האם הילדים מקבלים תגבור לימודי, אלא התגבור הלימודי והחוגים, וההשמה בתעסוקה כל אחד מהם הוא חלק קטן באמת מהשינוי התודעתי שיקרה בסוף בחברה, בעקבות היישום המתוזמר של כל הפעולות האלה.

<טלל דולב: אז אני רוצה להודות על ההזדמנות לדווח.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מודה לכל נציגי המשרדים על הדיווח שנתתם לנו.

אברהם נגוסה: אני רוצה להודות גם לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: הנושא הוא נושא חשוב לנו, כמו שאמרתי, עברנו שלבים, שלב של זיהוי הבעיות, שלב של נכונות לפעול, שלב של בניית התכניות ואישור התכניות ואנחנו נמצאים בשלב של יישום התכניות.

אברהם נגוסה: האתגר הוא עכשיו ליישם את התכניות כפי שנכתבו.

אברהם נגוסה: באתגר הזה נמשיך להתווכח ולדון.

אברהם נגוסה: אין ספק שהיום קיבלנו התקדמות בתכניות האלה, מהתארגנות מתקדמת להתחלת היישום.

אברהם נגוסה: לא מצאנו משרד שהגיע לפה ואמר "לא התחלתי".

אברהם נגוסה: זו התקדמות שאני רואה בדיון הזה, יש ויכוח על אם הגיע לשטח או לא, אנחנו נמשיך ונדון על זה, נרד גם לשטח ונבדוק את הדברים האלה.

אברהם נגוסה: בגדול, כשאני מסתכל שהמשרדים באו ואמרו "התחלנו", כל אחד בסדר גודל שלו, וזו התקדמות.

אברהם נגוסה: התחלנו ביישום התכניות האלה ואנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה.

אברהם נגוסה: יש שלושה עובדים במשרד ראש הממשלה במשרה מלאה, שהם עוסקים במעקב אחרי יישום ההחלטות האלה עד לרשויות המקומיות, עד השכונות.

אברהם נגוסה: בעוד שישה חודשים נקיים דיון נוסף, ואני בטוח שאחרי שישה חודשים נקבל יותר סדר גודל של יישומה של התכנית בשטח.

אברהם נגוסה: לפני כן נקיים דיון עם המשרדים השונים באופן פרטני.

אברהם נגוסה: אני מודה לכולם.

אברהם נגוסה: אני נועל את הישיבה.