ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 90, 2017-01-02 11:10

אורי מקלב: היה בתוך שיתוף פעולה של הוועדה עצמה יחד עם איגוד האינטרנט הישראלי שזה אך טבעי שכשיש דו"ח יציגו בפני הוועדה, אתם גם שלחתם את זה לחברי הוועדה.

אורי מקלב: זה המקום לציין את שיתוף הפעולה שיש לוועדה עם איגוד האינטרנט הישראלי, שיתוף פעולה מאוד מועיל ופורה והדוק והוועדה לאורך הזמן שהיא דנה, על ציר הדיונים שלה, הנושא של המעורבות או הנושא של האינטרנט, יש פה הרבה נושאים משותפים.

אורי מקלב: אנחנו דנו בהסתה ברשת, דנו בבריונות ברשת, דנו בהטרדות ברשת.

אורי מקלב: אני מדבר על וועדות נפרדות, על פרטיות הילדים ברשת, הנושא של ביטון, הנושא של שיימינג, הביזוי ברשת, דיברנו על כך, דיברנו על צנעת הפרט, נושא הפייסבוק והגוגל.

אורי מקלב: הנושאים האלה היו על סדר היום ואנחנו מברכים על שיתוף הפעולה אבל אנחנו שמחים גם לראות ולדון בדו"ח.

אורי מקלב: צריך לציין כבר בתחילת הדברים שאנחנו בשונה אולי מגופים אחרים שהם גופים ממשלתיים, גופים ציבוריים מובהקים, בכל אופן איגוד האינטרנט הישראלי הוא עדיין בהגדרה של החוק הוא גוף וולונטרי, ברגע שהיא עמותה, הם מחויבים למה שעמותות מחויבות, לא מעבר לכך.

אורי מקלב: אבל אני כן רוצה לציין שוודאי הגשת דו"ח, אתם מתנהלים כמו גופים שמחויבים להרבה יותר.

אורי מקלב: הקשר והרצון שאנחנו מגלים הוא באמת להתנהל במקסימום ציבוריות שאפשר בלי שיש רגולציה מחייבת בעניינים האלה כלפיכם.

אורי מקלב: לא סוד שיש ברקע גם הצעות חוק בעניין הזה, שוודאי באיזה שהוא שלב אנחנו גם ניגע בנקודה הזאת.

אורי מקלב: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאינטרנט, זה לא שיש פעילות שהמדינה מחויבת אליה ויעשו הסדרים כלפיה.

אורי מקלב: האינטרנט במהותו הוא משהו שצמח מתוך רצון, מתוך זה שאנשים באו ורצו לעשות משהו שיתופי, מתוך שיח אחר שהיה אמור להיות ללא גבולות, לפי רצון של אנשים, לפי איך שהם מכתיבים את ההתנהלות.

אורי מקלב: אתה רוצה – תהיה, אתה לא רוצה אל תהיה.

אורי מקלב: אבל אנחנו יודעים שאנחנו נמצאים כבר היום במקום אחר, בכל אופן היום האינטרנט נמצא באחד מהגופים החשובים במשק, גופים כמו חברות חשמל, חברות תשתיות לאומיות, תשתיות חיוניות.

אורי מקלב: היום אין ספק שהאינטרנט הוא דבר שמחבר היום לא רק באופן וולונטרי אלא באופן מעשי.

אורי מקלב: איך שאני רואה את הדברים, מה רואה צרכן אינטרנט?

אורי מקלב: הוא רוצה שיהיה לו גלישה, שימוש פתוח ובטוח.

אורי מקלב: שני הדברים ביחד, קשה לפעמים להבדיל כשאומרים פתוח ובטוח אבל זה מה שצריך ויש הבדל גדול מאוד בדברים האלה.

אורי מקלב: זה צריך להיות נגיש ואנחנו רוצים שיהיה שיתופי, ואני חושב ששקופה וגם ניטראלית, אני חושב שחלק מאבן יסוד של האינטרנט שיהיה - - - וכך אנחנו רואים את הדברים.

אורי מקלב: לכן אני חושב שאם אתה היום אדוני תגיש את הדו"ח, כך אני רואה וחושב שהציבור רואה אותו, ולכן לראות אם יש באמת התאמה בין הדו"ח לבין הדברים האלה שציינו.

אורי מקלב: אני עוד אגיד מילה אחת, במסגרת הדיונים שהיו לנו, היו לנו גם דיונים עקרוניים, ערכיים, מה הגבולות.

אורי מקלב: מה כללי המסחר.

אורי מקלב: זה נושא שלא - - - אותו אבל כמעט בכל ישיבה שאנחנו דנים, ולא משנה מאיזה היבט, תמיד מהדברים שאני אמרתי ועל תופעות שיש, איפה צריכים, מה באמת הגבולות, מה השיח הנכון וחלק מהדברים זה כבר הגיע לכך שכבר מגיע לחקיקה, להתערבות ממש, כמו דבר שאני חושב שלא היה כמותו, ששר בטחון הפנים ושרת המשפטים הגישו הצעת חוק שזה יגיע לראשונה לכנסת היום, זה עבר אתמול בוועדת שרים לחקיקה, זו התערבות של הממשלה - - -

<קריאה: זה יבוא - - - ?

אורי מקלב: זו עוד שאלה.

אורי מקלב: האם זה חלק של חופש הביטוי ומה ועדת חוקה - - - האם חופש הביטוי הוא העיקר ואז - - - או איך העסק צריך לעבוד ואיך זה עובד, זה ועדת המדע.

אורי מקלב: ואין ספק ששני הדברים האלה - - - דרך אגב, יש הצעת חוק פרטית של חברת הכנסת רויטל סויד שיש בה חלק מהצעת החוק הממשלתית - - -

<קריאה: שהיא כבר עברה למדע.

אורי מקלב: היא עברה למדע.

אורי מקלב: אבל אנחנו מדברים על העיקרון.

אורי מקלב: משהו שלא היה עוד כמותו, גם הצעת חוק שנכנסת לתוך הדברים האלה.

אורי מקלב: בסופו של דבר החלק הערכי והחלק הרעיוני והעקרוני הוא באמת רחב מאוד, הוא גם מרתק מאוד ואין לנו דברים החלטיים אבל ידענו שבתוך הדברים יש שינוי.

אורי מקלב: אני מדבר גם על מה שדיברנו לגבי ההסתה, לגבי הביזוי, שישראל אני חושב שהיא בולטת בשני הדברים האלה מאוד.

אורי מקלב: ההסתה משפיעה מאוד מאוד על החיים היום יומיים שלנו, זה לא דברים שאם מישהו מסית באיראן, וממשלת אנגליה צריכה להתמודד עם זה, אז היא צריכה לחשוב שמישהו מאיראן מוסת הוא יגיע לאנגליה, יש עוד כמה תהליכים.

אורי מקלב: אבל כאן כשמישהו מוסת הוא יוצא מהבית ומיד יכול לפגוע, בלי שיש להם שום מעצור.

אורי מקלב: לכן ההסתכלות שלנו היא אחרת.

אורי מקלב: זה חלק אחד שאנחנו וודאי שונים וגם הנושא של השיימינג, אולי בגלל שאנחנו קטנים, אולי בגלל שמכירים אחד את השני, לא בהרבה מדינות קרה שעובד ממשלה התאבד בגלל שיימינג שנעשה לו על ידי אזרח שהיה צריך לקבל שירות.

אורי מקלב: אני מביא דוגמה, עובדים סוציאליים מותקפים, סובלים מביזוי או ממלחמה כזאת, נקרא לזה שיימינג בתוך הרשת, זה הרבה יותר מעובד סוציאלי אחר מפני שכאן כולם מכירים, הסביבה כולה יודעת, יש לזה השפעה יותר גדולה ולכן המשמעויות יותר גדולות ולכן הדיונים שלנו יותר מעשיים ודורשים ביטוי הרבה יותר חזק.

אורי מקלב: יש הרבה על מה לדבר, נתמקד בהתחלה בנושא הדו"ח.

אורי מקלב: אם חברת הכנסת שאשא רוצה להרחיב עכשיו בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: אני אקשיב לדוברים ואחר כך.

אורי מקלב: בסדר, מכיוון שההגשה היא קצת ארוכה, צמצמנו את זה, אבל אם תרצי באמצע פסק זמן אני גם אתן.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

אורי מקלב: עורך הדין יורם הכהן.

<יורם הכהן: בוקר טוב.

<יורם הכהן: אני מזה שנה וחצי כמעט מנכ"ל איגוד האינטרנט.

<יורם הכהן: לפני כן הקמתי ועמדתי בראש הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע שהיא הרגולטור בנושא היום בעיקר הגנת פרטיות במידע, והוועד המנהל של איגוד האינטרנט בחר בי לנהל את האיגוד לפני כשנה וחצי.

<יורם הכהן: הדברים של אדוני הם חשובים מאוד כי אנחנו תיכף נסקור את הפעילות שלנו ותראה כמה יש רצף הסטורי של פעילות האיגוד בנושאים האלה מיום הקמתו.

<יורם הכהן: אז כמה מילים על ה איגוד, ואגב, נמצאים פה במקרה או שלא במקרה שניים ממייסדי איגוד האינטרנט, דורון שקמוני והנרי נוסבכר, שבהזדמנות הזאת אני רוצה להודות להם בשם מדינת ישראל על ההקמה של הדבר הזה שנקרא איגוד האינטרנט.

אורי מקלב: אם הם יבקשו זכות דיבור נתכבד לתת לכם, אם יהיה לכם מה להגיד בהמשך.

<יורם הכהן: איגוד האינטרנט החל לפעול בשנת 1994, שנים ספורות לאחר פתיחת האינטרנט לשימוש ציבורי.

<יורם הכהן: הוא הוקם על ידי האנשים שבעצם היו חלוצי האינטרנט במדינת ישראל ומאמצע שנות ה-90 הוא מנהל את המרחב המדינתי של שמות המתחם של ישראל IL.

<יורם הכהן: בהתחלה זה נוהל על ידי מרכז החישובים הבין אוניברסיטאיים מחב"א ועבר לאיגוד.

<יורם הכהן: בנוסף האיגוד הקים ב-1996 את מחלף האינטרנט הישראלי שזה נתק תקשורת שמחבר בין כל ספקי הגישה לאינטרנט, אני אסביר על החשיבות ועל המשמעות שלו בהמשך.

<יורם הכהן: אנחנו למעשה גוף המגזר השלישי העיקרי שעוסק בסוגיות של חיים דיגיטליים ברשת מיום הקמתנו, זאת אומרת מייסדי האיגוד הבינו כבר בהקמתו שאינטרנט זה לא רק מחשבים ותקשורת מחשבים אלא ההשפעה החברתית שלו היא משמעותית ולכן התפיסות שגם באו לידי ביטוי במימוש הטכנולוגי אבל גם באו לידי ביטוי בקידום ערכים שהם ערכים של, נקרא לזה, זכויות אזרח דיגיטליות.

<יורם הכהן: כמו שאדוני אמר אנחנו משתתפים תדיר בדיוני הכנסת, אנחנו כותבים מסמכי מדיניות, אנחנו משתתפים בהליכים משפטיים, אנחנו עושים הרבה מאוד פעילויות.

<יורם הכהן: אנחנו עמותה, יש לנו מטרות, אני לא רוצה לחזור עליהן, כולן ממוקדות בעצם בהכנסה של אינטרנט לשימוש במדינת ישראל באופן נכון, בין המטרות שלנו זה גם לנהל את שמות המתחם, גם לייצג את חלק מארגוני האינטרנט העולמיים בישראל וגם לייצג את ישראל במסגרת ארגוני האינטרנט העולמיים, האיגוד חבר ברוב ארגונים שעוסקים באינטרנט וברישום שמות מתחם מאז הקמתו, ואנחנו עושים את זה הרבה.

<יורם הכהן: איך אנחנו פועלים?

<יורם הכהן: כמו שאמרנו אנחנו עמותה, יש לנו ועד מנהל בן תשעה חברים שכולם באים, ואגב נמצאים פה שני חברי ועד מנהל, לביא שיפמן ונאווה גלעד שהיא גם נשיאת האיגוד, כולם אנשים שבאים מרקע של אינטרנט עם עוד משהו, נאווה מומחית למחשבים וחינוך, לביא היה עובד מס' במיקרוסופט ישראל, מומחה לחומרה ותוכנה וכל הוועד המנהל זה אנשים שהם מומחי תוכן בתחומים שאיגוד האינטרנט פועל בו.

<יורם הכהן: הוועד המנהל קובע את האסטרטגיה של הפעילות של האיגוד, את התקציב שלו ומפקח על פעולת הדרג המקצועי שזה אנחנו.

אורי מקלב: הוא הגורם המפקח?

אורי מקלב: הם לא עובדים של האיגוד.

<יורם הכהן: לא, הם לא עובדים של האיגוד, הם דרג נבחר, הם נבחרים בבחירות של העמותה, בעמותה נכון להיום יש למעלה מ-500 חברים, הם נבחרים מקרב חברי העמותה ובבחירות כל שנה מתחלפים שלושה מחברי הוועד כך שיש רוטציה ואחרי שתי קדנציות הם חייבים לפרוש, אז יש תהליך סדור מהשנה הזאת.

אורי מקלב: מתחלפים שלושה גם אם כיהנו רק שנה?

<יורם הכהן: כל שלוש שנים ואז יש בחירות חדשות.

<יורם הכהן: הם יכולים להיבחר לקדנציה נוספת ואחרי הקדנציה השניה הם חייבים לצאת.

<יורם הכהן: כמובן הוועד המנהל מפקח על פעילות הדרג המקצועי, האיגוד כעמותה הוא – אני קורא לזה ייצור מאוד מוזר – יש לנו מרכיב טכנולוגי מאוד עמוק, 11 מומחי טכנולוגיה שמנהלים תשתיות טכנולוגיה ברמות גבוהות, אני מיד אגיע לזה, וכמובן כעמותה יש לנו גופי בקרה שמבקרים, יש לנו גוף מבקר, רשם העמותות, החברים מבקרים אותנו והוועד המנהל.

<יורם הכהן: כפי שאמרנו איגוד האינטרנט עומד על שתי רגליים, רגל אחת היא הרגל של שירותי התשתית שלו והרגל השניה היא הרגל של הפעילות ה חברתית והציבורית שלו.

<יורם הכהן: בשירותי תשתית האינטרנט אנחנו ראשית פועלים באמצעות ועדת היגוי ציבורית שהיא זו שמנהלת, שאחראית על הפיקוח על שירותי תשתית ובראשה עומד לביא שנמצא פה וחברים בה אנשים מהציבור, חברים בה בועז דולב שהיה מנהל ממשל זמין, ד"ר נחמן אורון שנמצא פה, ראש פורום ICA בישראל, פרופסור טל ז'רסקי מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה ועוד חבר ועדה ב שם יעקב נבות ודורון שקמוני שהוא מייעץ לנו לפעילות הוועדה.

<יורם הכהן: אנחנו מחזיקים את שירותי המחשב שלנו באתרים הכי מאובטחים שקיימים במדינת ישראל הן ברמה של אבטחה פיזית והן ברמה של אבטחה לוגית, אנחנו מתעדכנים, יש לנו קשרי עבודה וזו נקודה מאוד חשובה, יש לנו קשרי עבודה יום יומיים עם ארגוני הגנת הסייבר של מדינת ישראל, מטה הסייבר הלאומי ורשות הגנת הסייבר, מתוך ההבנה וההכרה שהתחום שאנחנו מנהלים הוא תחום חשוב ורגיש ואיגוד האינטרנט גם לפני הקמת מסגרת הסייבר של מדינת ישראל תפס את עצמו כמנהל תשתית מאוד מאוד חשובה וכך הוא גם מתנהל ביום יום.

<יורם הכהן: מה זה מרשם שמות המתחם?

<יורם הכהן: מרשם שמות המתחם בראשו עומד איגוד האינטרנט ומתחתיו יש שמונה מתחמי משנה שחלקם מוכרים לכולם פה, .CO.

<יורם הכהן: IL, IL.ORG.

<יורם הכהן: , IL.GOV.

<יורם הכהן: ו- IDF.IL.

<יורם הכהן: שניהם נמצאים בניהולו של איגוד האינטרנט אבל מתוך החלטה בסמוך להקמת האיגוד זה עבר לניהול העצמי של ממשל זמין וצה"ל, שאר השישה שזה 12K, שהוא למשל מטפל באתרי אינטרנט לגילאים 0-18, MUNI זה רשויות מקומיות,NET זה ספקי גישה לאינטרנט, AC זה אקדמיה ו-ORG זה כמובן ארגונים ללא כוונת רווח.

<יורם הכהן: הממשק מול הציבור נעשה על ידי עשרה רשמים מוסמכים מטעם איגוד האינטרנט שהם חברות מסחריות שבצעם מנהלות את קשרי הרישום שמות המתחם מול ה ציבור הכללי, חברות מסחריות, והן רושמות עבורן את שמות המתחם במערכות האיגוד.

<יורם הכהן: מה זה שם מתחם?

<יורם הכהן: שם מתחם זה איזה שהוא רצף תווים שמקשר בין ישות אינטרנטית לבסופו של דבר כתובת אינטרנט.

<יורם הכהן: זאת אומרת כמו שאנחנו מכירים KNESET.GOV.IL זה שם מתחם, ושם המתחם הזה, כדי שקודם כל לא יינתן אותו שם מתחם ליותר מגוף אחד, אפרופו המאגר הביומטרי אז אתה צריך לנהל אותו במאגר מרכזי.

<יורם הכהן: זאת אומרת יכול להיות רק גורם אחד שמנהל מרשם שמות לאומי.

<יורם הכהן: זה דבר שצריך להבין אותו, זה גם חלק מהדיון אולי בהמשך מכיוון שאותו בסיס נתונים מוודא שהשם הזה ניתן רק לגורם אחד, אחרת היו כמובן התנגשויות באינטרנט.

<יורם הכהן: זה מה שאנחנו מנהלים, אנחנו מנהלים את המרשם.

<יורם הכהן: באופן היסטורי המרשם הזה מתנהל באופן הסכמי על בסיס כללי רישום שנקבעו על ידי איגוד האינטרנט והעקרונות שמיושמים הם עקרונות שמאוד מאוד מעניינים וחשובים, הוא אומר FIRST COME FIRST SERV, זאת אומרת אם אתה היית הראשון לדרוש את שם המתחם הזה אתה תקבל אותו, לא משנה אם שם המתחם הזה הוא מאוד מאוד אטרקטיבי או מאוד לא אטרקטיבי וגם התשלום שתשלם עבור שם המתחם יהיה זהה בין אם הוא יהיה מאוד אטרקטיבי ובין אם הוא יהיה לא אטרקטיבי בעליל.

<יורם הכהן: המחירים היום שמשלמים האזרחים - - -

אורי מקלב: כשיש מחלוקות אתם גם נמצאים.

<יורם הכהן: כן.

<יורם הכהן: כשיש מחלוקות, זו דווקא נקודה מעניינת כיון שאיגוד האינטרנט היה הראשון בעולם שהקים מנגנון של יישוב סכסוכים אלטרנטיביים מה שנקרא, ADR, ובעצם - - -

אורי מקלב: כמה יש לכם, שלושה, ארבעה סכסוכים?

אורי מקלב: בשנה האחרונה?

<יורם הכהן: יש סדר גודל של שמונה בשנה.

<יורם הכהן: זה לא מונע אגב, מאנשים, אם יש להם סכסוך והם רוצים לקחת אותו לבית משפט, לא ללכת ל - - - או לקחת אותו אחרי, אבל אנחנו יצרנו מנגנון מקצועני שפותר את הבעיות האלה.

<רפאל הוידה: דרך אגב, מה האגרה שנגבית?

<רפאל הוידה: מה שיעור האגרה שגובה האיגוד?

אורי מקלב: ניתן לך את רשות הדיבור, ניתן לך לומר במסודר.

אורי מקלב: עכשיו זה הצגת הדו"ח.

<יורם הכהן: יש לנו עוד דבר מעניין, יש לנו וועדה שמתעסקת בשמות מתחם פוגעניים, מצב שבו שם המתחם שמבקשים אותו יש לו פגיעה ברגשות הציבור אז הקמנו ועדה ציבורית, עומד בראשה האן שנמצא פה, חברים בה הסופרת יוכי ברנדיס ובועז אוקון ופרופסור מיכאל בירנהק.

<יורם הכהן: אנחנו חברים במועצת הרשמים של אירופה מיום הקמתה.

<יורם הכהן: כך נראית התפתחות של שמות המתחם בישראל משנת 2000.

אורי מקלב: אני מרגיש שאתה נותן את זה כמו לדירקטוריון ואנחנו לא דירקטוריון.

אורי מקלב: אנחנו צריכים משהו על דברים מרכזיים, על השינויים.

אורי מקלב: שינויים שהיו אצלכם בתקופה הזאת.

<יורם הכהן: בשנה האחרונה, בשנת הדו"ח השינוי המרכזי שנוגע לניהול שמות המתחם זו ההחלטה שקיבל הוועד המנהל בהמלצתי שהאיגוד יפסיק לפעול כרשם שמות מתחם.

<יורם הכהן: אגב, הוא פעל כרשם שמות מתחם כי הכנסה של רשמים נעשתה בשנת 2007 לגופים מסחריים ולקח זמן כדי להבין שהדבר הזה עובד.

<יורם הכהן: כשאני נכנסתי לתפקידי המלצתי שהאיגוד יכול לסגת מהפוזיציה הזאת של להיות גם רשם ולהתמקד אך ורק בניהול המרשם ולכן נכון מאוקטובר 2016 רישום שמות המתחם נעשה אך ורק על ידי הגופים המסחריים.

אורי מקלב: אם אפשר לעשות הפסקה קצרה, לחברת הכנסת יפעת שאשא-ביטון יש ועדה אחרת לנהל אז היא תגיד את הדברים ואחרי זה נמשיך.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה כבוד היושב ראש, אני באמת מתנצלת כי יש לי ועדה שאני כבר מאחרת בשש דקות לנהל אותה, אבל מאוד היה חשוב לי להגיע וגם לומר את הדברים ואני ממש מצטערת שאני לא יכולה להישאר פה לדיון גם כדי לראות לאן זה מתקדם ולתת את ההיי-לייט במקומות שא ני חושבת שצריך.

יפעת שאשא ביטון: אני כאן כי שמעתי שבעצם הוועדה אמורה לדון בכל הנושא של ניהול המרחב המדיני, הדומיינים ואני מוכרחה לומר שעלתה בי שאלה, ממה נובע הצורך, ממה פתאום מעלים הצעה כזאת.

יפעת שאשא ביטון: מי שנחשף לפעילות של איגוד האינטרנט מזהה שיש פה פעילות מאד מקצועית עם איזה שהוא ערך נוסף שאני לפחות כאשת חינוך מזהה אותו וזה בעיקר בפעילות החברתית, בכל הניסיונות שלנו למנוע בולינג ברשת בשיתופי הפעולה שלנו מול גורמים נוספים יחד עם איגוד האינטרנט כך שמעבר לכל הנושא של ניהול הרישום או רישום בעצמו או כל הסיפור של הדומיינים יש כאן משהו מאוד משמעותי ונותן לנו ערך מוסף כחברה ופתאום עולה הצעה לבוא ולשנות את סדרי העולם בתוך הזירה הזאת ואני אומרת לך ביושר, כבוד היושב ראש, זה עורר בי לא מעט שאלות.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לך את זה כי אשמח אם אחר כך תקח את מקומי בסיטואציה הזאת ובמהלך הדיון תשאל את השאלות הקשות, למה צריך להחליף, למה צריך לשנות, אם יש פה איזה שהוא קושי שאנחנו מזהים או איזה כשל בניהול הקיים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על ניהול שהוא למשך תקופה מ אוד ארוכה, מדברים כאן מ-1994, נכון?

יפעת שאשא ביטון: שבעצם התחלתם את התהליך.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת זה לא מעט זמן של גוף שנבנה בשטח.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו בכלל הלכנו לכיוונים אחרים של למסד אותו כקו חירום למשל כמו שיש את ער"ן ואת אלו"ט ועוד קווים נוספים, לראות איך אנחנו ממצבים באמת את האיגוד הזה כמקום שנותן מענה לילדים שנפגעים ויהיה להם למי לפנות.

יפעת שאשא ביטון: אני בכלל ראיתי את המקום של להרחיב את השירותים ופתאום שמעתי שיש פה דיון שבא ומבקש לשנות את זה למקום אחר.

אורי מקלב: אם אני אשקף את דברייך את אומרת אם אין בעיה למה צריכים.

אורי מקלב: זאת אומרת משנים סדרי בראשית כשיש איזו שהיא בעיה.

יפעת שאשא ביטון: כן.

יפעת שאשא ביטון: מה השיקולים שעומדים, ואני אומרת את זה מאוד בזהירות כי חלילה שלא יישמע שאני מטילה דופי במישהו או במשהו, אבל אני אומרת מה השיקולים שעומדים מאחורי החלטה כזאת, אחרי כל כך הרבה שנים שיש גוף שמנהל את זה בשטח, מנהל את זה נכון וטוב, לפחות עד כה לא שמענו שום התייחסות אחרת, יכול להיות שאתה תשמע במסגרת הוועדה, ושיש לו ערך נוסף מאוד משמעותי לחברה.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת הסיפור פה הוא לא רק כלכלי וברור לי שתשים לב גם שבכל העניין הגדול של איגוד האינטרנט מבקשים להתייחס רק להיבט הכלכלי, יש פה עניין של כספים שיושבים על השולחן ולי זה נותן תחושה לא נוחה.

יפעת שאשא ביטון: אני מרגישה שזה המקום שבו אנחנו ככנסת צריכים לשאול את השאלות הקשות.

יפעת שאשא ביטון: שוב, דווקא בגלל זה נורא קשה לי ואני מצטערת שאני לא יכולה להיות כאן לאורך כל הדיון אבל אני אשמח אם אתה תעשה את זה עבורי.

יפעת שאשא ביטון: אני סומכת עליך גם שתעשה את זה.

אורי מקלב: אין לי דעה בעניין הזה, אנחנו כל הזמן מציפים את הנושא.

אורי מקלב: אני יודע שלמר רפי - - - יש דעה בעניין הזה, אבל היא לא תוכל להישאר לשמוע אותך אבל היא תעבור על הפרוטוקולים.

אורי מקלב: אני רק יכול להגיד לך שאתמול עשינו ועדה מסודרת, ביום ראשון יש לנו וועדה, וישבנו בוועדת הכנה של אנשים שקשורים להנהלת הוועדה הזאת כדי לעשות הכנה ולראות מה אנחנו מחר דנים ובאמת העלינו ועשינו סימולציות ומצד אחד מה שאת אמרת זה עקרון מנחה.

אורי מקלב: הוא גם שונה מדברים אחרים, שירותים שניתנו ועכשיו קמה מדינה או לא משנה מה, מבחינת תשתיות, משאבים, שאנחנו אומרים, שאף אחד לא יחשוב גם בחשמל גם אם תהיה חברה או כל תאגידי המים יהיו הכל פרטי, בסופו של דבר לא צריך לעשות את ההסדרה בעניין הזה.

אורי מקלב: גם מישהו הביא דוגמה מכל מיני ארגונים, גם מגן דוד אדום נניח שהוא עובד לבד כעמותה, אבל יש לו הסדרים, בעניין הזה יש חוקים, מתי מותר לך לקחת, הכל נוגע לכסף וגם המחויבויות שהן לא כספיות ונכון, את חילקת את זה מאוד נכון.

אורי מקלב: יש את החלק הכלכלי הכספי, העלות, שצריך לראות אם יש תחרות אין תחרות, היום כשלמשל הם גם לא רשמים בפועל הם רק מנהלים את זה, זה כבר משהו אחר, זה יותר יקר ממקומות אחרים, זה דברים שצריך למצוא במסגרת הפתרונות.

אורי מקלב: לא שכאן נמצא עם זה משהו ממשלתי אבל אם אנחנו דנים בנושא העקרוני האם צריך לעשות הסדרה, באמת אני - - -

יפעת שאשא ביטון: אני תמיד בעד הסדרה של הדברים במקום שצריך להסדיר אותם ובמקום שמזהים שמשהו קצת מקרטע.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על תקופה מאוד מאוד ארוכה שיש בה מציאות בשטח, שאני אומרת ש אם לא הוטל בה דופי אז קצת תמוה בעיני שדווקא בנקודת הזמן הזו עולה הצורך או הבקשה לשינוי והיא עולה לשינוי דווקא בהיבט הכלכלי.

יפעת שאשא ביטון: אגב, אף אחד לא מבטיח לי שאם הדומיינים יעברו לצורך העניין למקום אחר, אני אמשיך לקבל את אותו שירות חברתי שהוא בעיני פי כמה יותר חשוב ומשמעותי בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים, במציאות הפרוצה ואתה הצגת אותה מאוד יפה, של המרחבים הווירטואליים ואנחנו יודעים כמה אנחנו זקוקים לזה.

יפעת שאשא ביטון: לצורך העניין, איגוד האינטרנט בצד הכלכלי שהוא מייצר, הוא מחזיר לחברה משהו שהוא חשוב לכולנו והשאלה אם אנחנו נוכל לקבל את זה בכל קונסטלציה ולא בטוח שאם אנחנו נפתח את זה עכשיו מחדש אנחנו נצליח לייצר את אותה מציאות שהייתה לנו.

יפעת שאשא ביטון: שוב, אין לי דעה, יש לי הרבה מאוד שאלות, הרבה מאוד סימני שאלה שמתעוררים דווקא בגלל העניין של לגעת רגע בכסף ולנסות להסיט אותו למקומות אחרים ואני אשמח אם הוועדה תשים את האצבע גם במקום הזה.

אורי מקלב: את מתכוונת, אם הבנתי אותך נכון, תסכימי למשפט שאומר עצם האינטרנט, אם אנחנו עושים עליו רגולציה, זה כבר לא אינטרנט פתוח וזה לא משנה עכשיו אם זו המשמעות.

אורי מקלב: עצם זה, זה כבר לא האינטרנט הפתוח שאנחנו יודעים מה זה אינטרנט, יכול להיות שהוא לא ייגע, לא ישנה שום דבר, אבל זה כבר משהו שיש מעל זה, זו מסגרת אחרת.

אורי מקלב: המסגרת הזאת הפתוחה היא הייחוד של האינטרנט וזה אם אין סיבה לא לשמר אותה, צריך לשמר אותה.

יפעת שאשא ביטון: גם לא ממש מבקשים פה רגולציה.

יפעת שאשא ביטון: מבקשים הסטה של ההיבט הכלכלי למקום אחר.

אורי מקלב: זה גם רגולציה.

אורי מקלב: זה לא רק נושא של - - - זה גם פיקוח, הסדרים, להכניס את כל הנושא הזה למקום אחר, לא במסגרת עמותה אלא במסגרת דברים אחרים מפוקחים שהם עם כל הכללים אפילו יכול להיות שיפתחו, אבל זו מסגרת אחרת.

אורי מקלב: ואז יכול להיות שהשלטון או מישהו, יחליט לו שהוא בהחלטה שלו, לא כל מי שמבקש, אני לא אתן למקרים כאלה.

אורי מקלב: הוא כבר נמצא שם.

אורי מקלב: וזאת השאלה העקרונית.

אורי מקלב: הצגת את הדברים האלה, אני לא מאמין שאנחנו נסגור ונחליט עכשיו אבל אנחנו ודאי נתחיל את הדיון, במיוחד שזה רק חלק מתוך הדו"ח.

אורי מקלב: צריך לציין את זה, ואני רוצה לציין שהם מתנהלים כמו עמותה אבל אף עמותה לא ביקשה מאיתנו, גם - - - לא ביקשה להופיע, שהיא אימצה לעצמה דברים שהם ציבוריים יותר.

אורי מקלב: התנהלות ציבורית.

אורי מקלב: אנחנו יכולים לבקר אותה, בשביל זה הם נמצאים פה, הם רוצים לשמוע, אולי אנחנו לא מספיק שקופים, אולי לא מספיק דברים אחרים.

אורי מקלב: בא איגוד שבא ואומר "אני רוצה לאמץ לעצמי סוג של התנהלות ציבורית שהיא מקום אחר במסגרת וולונטרית" זה בעצם המטרה, לכן הם משתפים פעולה, לכן מרגישים מחויבות, זו עמותה פרטית שעוזרת לוועדה בכנסת למשל להביא את פייסבוק ואת הדברים האלה כחלק מהדיון, להיות שותפים בתהליכים כמו מחויבות ציבורית חזקה עמוקה.

אורי מקלב: אבל זה לא אומר שאנחנו לא יכולים לשמוע ויש כאן וודאי, אחד אני מכיר, רפי כבר רצה להצביע שיש לו דעה אחרת בעניין אבל זה יהיה בהמשך.

יפעת שאשא ביטון: אני מבטיחה לקרוא את הדברים שלך וגם לראות את השידור אחר כך, אם עדיין אפשר דרך האינטרנט אז אני גם אצפה בוועדה כי זה מאוד חשוב לי.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לך מתוך סקרנות פנימית אמיתית מה עומד מאחורי הבקשה הזאת.

<רפאל הוידה: יש דברי הסבר מאוד מפורטים.

אורי מקלב: זה מביא אותנו, השאלה אם זה רק מעשי או בחלק העקרוני.

יפעת שאשא ביטון: בדיוק, שמעבר לכסף והכל יש - - -

אורי מקלב: בכסף צריך לראות אם יש תחרות או אין תחרות, אם זה יקר, אם זה נכון, זה נושא בפני עצמו אבל אני חושב שהנושא הכי חשוב הוא הנושע העקרוני והערכי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה כבוד היושב ראש.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: יש לי שאלה אליך, אדוני יורם, וגבירתי אורטל.

אורי מקלב: אני קורא בעמוד 21 בדו"ח "יישוב מחלוקות סביב שמות מתחם" במהלך תקופת הדו"ח טופלו במסגרת שלכם ארבעה סכסוכים.

אורי מקלב: אמרתי ארבעה כי עברתי על הדו"ח אתמול בלילה וזכרתי ארבעה סכסוכים.

אורי מקלב: אמרתם שהיו - - -

<אורטל מאלדונאדו: השנה היו שמונה.

אורי מקלב: אבל שאלתי על הדו"ח.

אורי מקלב: שאלתי כמה היו ואמרתי שזכרתי שהיו ארבעה.

אורי מקלב: כי פתחתי את עמוד 21.

<יורם הכהן: יש באופן תמוה גידול, בחודשים האחרים יש גידול בכמות הסכסוכים ולצורך זה אפילו הגדלנו את כמות הדיינים שלנו מכיוון שהגענו למצב שבו אנחנו חסרים דיינים לדון בכל הסכסוכים.

אורי מקלב: יש לזה סיבה?

<יורם הכהן: אני רוצה ברשותך להגיע, שניה לפני ההגעה לפעילות הציבורית והחברתית שלנו, להתייחס ל עוד פעילות טכנולוגית מאוד משמעותית של איגוד האינטרנט והיא נקראת IIX, מחלף האינטרנט הישראלי.

<יורם הכהן: זה מין מתג תקשורת, נקרא לזה כך, שמקצר בין כל ספקי הגישה לאינטרנט ובעצם מאפשר לכל פעילות אינטרנטית שמתקיימת בין שני ישראלים להישאר בגבולות מדינת ישראל.

<יורם הכהן: המיזם הזה הוקם על ידי איגוד האינטרנט בשנת 1996 אחרי שמשרד התקשורת הורה למחב"א להפסיק לתת שירותי קישור לגופים העסקיים, לספקי גישה לאינטרנט ובעצם אסר עליהם לשתף פעולה ואז איגוד האינטרנט שוב בפוזיציה הציבורית שלו בא ואמר "אנחנו רוצים להגן על הגולש הסופי ולא לגרום לזה שהוא יצטרך לשלם על הגלישה לארצות הברית וחזרה" כי אי אפשר יהיה להעביר את המידע באופן ישיר והוא הקים את המתג הזה שמקשר ,המתג הזה פועל מ-1996, מחוברים אליו נכון להיום כל 17 ספקי הגישה לאינטרנט המרכזיים בישראל לרבות מדינת ישראל ממשל זמין.

אורי מקלב: האפשרות לעשות שיחת טלפון לארצות הברית במחיר מקומי זה המתג הזה עושה את זה?

<יורם הכהן: לא, אם אתה מדבר על סקייפ, אתה מדבר בתוך ישראל, אז אתה תעשה את זה בישראל.

<יורם הכהן: לא.

אורי מקלב: אז לא הבנתי.

אורי מקלב: בבוקר הרמתי טלפון לרועי, דבר ראשון אמרתי לו "תגיד לי מה זה IIX" את זה לא הבנתי כל כך מכל קריאת הדו"ח וגם עכשיו אני עדיין לא מבין.

<יורם הכהן: אני אסביר.

<יורם הכהן: האינטרנט עובד באופן כזה שהוא מוצא לעצמו נתיבים באופן עצמאי.

<יורם הכהן: ספקי הגישה ל אינטרנט ברגע שמשרד התקשורת אסר עליהם לשתף משאבי תקשורת ביניהם, כל אחד מהם היה מחובר לעולם, במקרה הזה לארצות הברית, בתקשורת בין לאומית.

<יורם הכהן: אם אני מנוי של נטויז'ן, אני רוצה לשלוח, או לראות אתר שנמצא מאוכסן, הייתי צריך לעבור דרך ארצות הברית.

אורי מקלב: מסלקה פנימית.

אורי מקלב: סוג של - - -

<יורם הכהן: מסלקה זו המילה הכי נכונה.

<יורם הכהן: וכמובן אנחנו מנהלים את זה באופן ניטראלי ונכון להיום יש לפעילות הזאת ערך מאוד חשוב בשני היבטים.

<יורם הכהן: אחד- ביצירת תחרות, כי כל ספק גישה חדשה לאינטרנט שרוצה לפעול, ברגע שהוא מתחבר ל-IIX, הוא מחובר לכל האינטרנט הישראלי ואז קל לו להכנס לשוק, זה דבר אחד.

<יורם הכהן: הדבר השני, כמובן שיש לזה ערך סייברי מאוד מאוד גבוה כי אז כל הפעילות המדינתית נעשית בתוך גבולות מדינת ישראל ואז אם יש אירוע חירום או מישהו חתך את הכבל, למען ההגינות צריך להגיד שמשרד התקשורת ביטל מתי שהוא בשנת 2001 את אותה מגבלה, והיום הגדולים עצמם מחוברים גם כן בינם, ואיגוד האינטרנט משמש כקו שני, אבל עדיין יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לפעילות הזאת והעובדה היא ש אנחנו רואים את זה פה בגידולים של הפעילות, זה שקף שקשה לראות, אבל אנחנו מגיעים לאזורים של- - -

אורי מקלב: אני קצת אכוון אותך.

אורי מקלב: מילה אחת בכל אופן על הנושא של - - -

<יורם הכהן: הגענו לאזור של הדיון הציבורי.

<יורם הכהן: בסדר?

אורי מקלב: כן.

<יורם הכהן: כפי שאמרנו, איגוד האינטרנט במקביל לפעילות התשתיתית שלו מנהל מיום הקמתו פעילות ציבורית בסוגיות של אינטרנט.

<יורם הכהן: אחד הנושאים החדשניים שאנחנו עשינו בשנה האחרונה, הוא לא חדשני כי האיגוד כותב וכתב מתמיד מסמכי מדיניות אבל השנה תקצבנו וניהלנו את זה באופן אחר, הגדרנו שאנחנו מתחילים לכתוב באופן סיסטמתי מסמכי מדיניות על נושאים שקשורים לאינטרנט הישראלי מתוך כוונה להניע תהליכים, בין היתר בבית המחוקקים אבל לא רק בבית המחוקקים, שקשורים לאינטרנט.

<יורם הכהן: הנושאים שנבחרו לשנת 2016 היו אלה, הראשון בהם הוא נושא של פרטיות ילדים ברשת, סיימנו לכתוב מסמך מקיף ביותר ברמה מאוד מאוד גבוהה ויש לנו במסגרת המסמך הזה גם הצעה לשינוי חוק הגנת הפרטיות באופן שיגן על פרטיות של ילדים.

<יורם הכהן: הנושא השני הוא נושא שכבר נדון בוועדה בשנת 2011 והוא חייב להידון שוב, זה הסטטוס של פרישת פרוטוקול האינטרנט IPV6 בישראל.

<יורם הכהן: בישראל, כמו ברוב העולם אנחנו נמצאים במצב שבו כתובות האינטרנט הולכת ופגה, בעצם מעשית היא פגה ויש צורך לעבור לפרוטוקול חדש שנקרא IPV6, ישראל לצערנו נמצאת מאוד מאוד מאחור בתהליך הזה, מאחור מול המדינות המתוקנות, ואנחנו חושבים שצריך לקדם את הנושא הזה.

<יורם הכהן: אני מעריך שתוך משהו כמו שלושה חודשים נוכל להעביר מסמך מדיניות מפורט לכנסת בסוגיה הזאת.

<יורם הכהן: הנושא השלישי מאוד מעניין, הסוגיה של עזבון דיגיטלי, מה יעלה בגורל מידע על אודותינו עם לכתנו לעולמנו.

<יורם הכהן: נושא שגם הוא לא מטופל היום, אנשים חיים באינטרנט, מידע על אודותם נמצא באינטרנט.

<יורם הכהן: האיגוד ממש בשלבים אחרונים של התקשרות לכתיבת המסמך, זה גם כן יהיה מסמך ברמה מאוד גבוהה, אנחנו כבר יודעים את זה.

<יורם הכהן: זו סוגיה מרתקת.

אורי מקלב: מה זה, מבחינת זכויות?

<יורם הכהן: גם מבחינת זכויות ולמי יש זכויות, למשל האם אנחנו נמצאים - - -

אורי מקלב: למה אתם לא - - - למה שקיים היום בספרות, בפרסומים.

<יורם הכהן: זה לא זכויות יוצרים.

אורי מקלב: לא, לא זכויות יוצרים.

אורי מקלב: יש שאלה עקרונית, האם אדם אחרי שהוא נפטר האם יש ביזוי או אין ביזוי.

<יורם הכהן: האם יש לו פרטיות.

<יורם הכהן: לשון הרע.

אורי מקלב: כן, הוא לא נמצא.

אורי מקלב: עד היום המדינה לא הגיעה, לכן לא - - -

<רפאל הוידה: למשל בפייסבוק, האתר שלו ממשיך לעבוד.

<יורם הכהן: בוא נציג את זה ככה, עד כניסת שירותי האינטרנט העולמיים, קרי פייסבוק, גוגל, רובנו, עיזבונות שלנו היו מונחים ככל הנראה באיזו שהיא קופסת תמונות ורשימת מכתבים.

<יורם הכהן: אבל ברגע שהאינטרנט נכנס ובו האנשים משתמשים בתקשורת אלקטרונית לתיעוד, המידע הזה בעצם נמצא אצל צדדים שלישיים, כי הקופסה בבית יודעים מה לעשות איתה, אבל את התמונות ואת האימיילים שחלקם יכולים להיות אימיילים שיש עליהם פרטיות בכלל של מישהו אחר, לדוגמה פסיכיאטר מנהל תכתובות עם המטופלים שלו ועכשיו הולך לעולמו זה לא מידע ששייך למשפחה כי זה העיזבון, אז זה מעלה המון סוגיות ואנחנו הולכים לכתוב מסמך.

אורי מקלב: למה אתם לא צמודים למה שקיים היום.

אורי מקלב: אם אני שולח מכתב למישהו ומישהו ירש את ה, מי שאני שלחתי לו והוא רוצה לפרסם את זה, וזה מכתב שאני שלחתי לו.

אורי מקלב: האם יש בזה פרטיות שלי, או זו זכות שלו.

<רועי גולדשמידט: זו סוגיה אחת, אבל יש סוגיית בעלות.

<רועי גולדשמידט: גוגל למשל נותנת לך אפשרות להשתמש בשירותי הדואר האלקטרוני שלה, עכשיו אתה בעל הזכות שימוש כשאתה חי, מה קורה כשאתה מת.

<רועי גולדשמידט: מי יקבל את זכות השימוש והאם מישהו יקבל את הסיסמה.

<רועי גולדשמידט: למשל יש חברות שהכריזו בצורה מפורשת שהן לא נותנות גישה לאף אחד אחר.

<רועי גולדשמידט: אם אני משתמש ביאהו - - -

אורי מקלב: אני שלחתי מברק לפני הרבה שנים, דבר כזה נמצא אצל החברה - - -

<יורם הכהן: יש לו מחזיק.

<יורם הכהן: המחזיק של המברק - - -

אורי מקלב: כן אבל הוא עבר בדרך בצינור מסוים.

<יורם הכהן: היום עיקר התיעוד נמצא אצל צדדים שלישיים, קרי שירותי חינם מסוג פייסבוק וגוגל ופיקאסה, אגב, זה עולה עכשיו במקרה של עורך דין יוסף יוסיפוב והגישה לחשבון הג'ימייל שלו.

<יורם הכהן: יש הרבה התעסקות.

אורי מקלב: צריכים להצמד לדברים, אני לא יודע אם יש לכם דברים מיוחדים, בסך הכל יש כאלה תקדימים כבר.

אורי מקלב: אתמול שמעתי אמירה טובה, הקופסה שייכת לו והרכוש שלו, אתמול אמרו לי בשם איזה - - - אמירה מאוד חכמה לכן אני גם מרגיש להביא את זה גם לאחרים.

אורי מקלב: אנשים טועים בהסתכלות שלהם, כשרואים מישהו יוצא מהבנק עם חבילה גדולה של מזומנים אומרים "יצא מהבנק עכשיו עם חבילה גדולה.

אורי מקלב: האיש מאושר לכאורה, יש לו חבילה גדולה ביד.

אורי מקלב: ואם מישהו יוצא מהבנק בידיים ריקות, מסכן כזה.

אורי מקלב: ככה מסתכלים.

אורי מקלב: הוא אומר בדיוק הפוך.

אורי מקלב: "זה שהוציא מזומנים הוא מרוקן את הקופסה שלו, לא משנה מה הוא עושה עם זה אבל הוא הולך לרוקן את זה.

אורי מקלב: אבל מי שיוצא מהבנק בידיים ריקות הוא הכניס לחשבון שלו, הוא האיש המאושר" ההסתכלות צריכה להיות הסתכלות נכונה, לא הסתכלות חיצונית ושטחית.

אורי מקלב: זו אמירה מאוד יפה שנכונה לעוד דברים.

<יורם הכהן: אגב, יכול להיות שהמסקנה של המסמך שלנו תהיה שצריך להחיל את הכללים הישנים ואין דבר חדש תחת השמש אבל זה צריך להבחן.

<יורם הכהן: זו בדיוק המטרה שלקחנו על עצמנו בהקשר של נושא של עזבון דיגיטלי, אנחנו ב-2017 נכתוב עוד שישה מסמכים בכל מיני סוגיות, אחד מהם זה כנראה BLOCK CHAIN, שאגב, אלה תחומים שהוועדה הזאת על פי חוק מתעסקת בהם כיון שחוק חתימה אלקטרונית שייך לוועדה הזאת וזה קשור לאזורים האלה.

אורי מקלב: מילה על נגישות, תקנה 35 נגישות, הוועדה דנה בכך פעמיים והיו עם זה לא מעט בעיות, לא עומדים בלוחות הזמנים ומחויבויות.

<יורם הכהן: אני אגיע לזה מיד.

<יורם הכהן: עכשיו האיגוד מתייצב בהליכים משפטיים ובהליכי חקיקה, אתם מכירים את זה כמובן בהתייצבויות שלנו, אנחנו באיזה שהוא הליך משפטי שבו חברת צ'רלטון תבעה ספקי גישה לאינטרנט וביקשה בעצם את הזכות לחסום אתרי אינטרנט בתביעה של זכויות יוצרים.

<יורם הכהן: אנחנו התיישבנו כידיד בית המשפט והגשנו עמדה בנושא הזה שכמובן מתנגדת לרעיון שבו גוף פרטי יוכל להורות לגוף פרטי אחר לחסום גישה.

<יורם הכהן: פסק דין אמור להינתן.

<יורם הכהן: גם בנושא של חוק חשיפת פרטי - - - הגשנו עמדה למשרד המשפטים ותקנות הנגישות, אנחנו הולכנו ואני חייב להגיד את זה בגאווה גדולה, שאיגוד האינטרנט ריכז בשנה האחרונה ואני חייב להודות למיטל על ההולכה של התהליך הזה, שיח בין כל בעלי העניין בתחום הנגישות אתרי אינטרנט.

<יורם הכהן: גם הרגולטור שזה הנציבות ומשרד המשפטים, גם בעלי המוגבלויות עצמם, גם אתרי האינטרנט הגדולים והקטנים וגם המומחים, השיח הזה הוביל בסופו של עניין לאותה דחייה בכניסתה של תקנה 35 ואנחנו עושים גם הרבה מאוד פעולות שיעזרו לקהילה, גם לקהילת האתרים להכנס לעניין הזה.

<יורם הכהן: אנחנו חושבים עקרונית שזאת זכות אזרח חשובה מאוד, זו המהות של הזכות לשוויון באינטרנט מחד גיסא ומאידך גיסא אנחנו צריכים להיות במצב שבו מימוש הזכות הזאת לא מטיל נטל בלתי סביר על הציבור ולכן אנחנו נמצאים בדיוק במקום הזה בין שני הגורמים ואנחנו עשינו הרבה מאוד פעילות בעניין הזה.

אורי מקלב: יש לכם כבר עמדה לגבי הצעת החוק שתגיע היום לכנסת ותאושר בוודאי בקריאה ראשונה?

<יורם הכהן: של רויטל סוויד?

אורי מקלב: לא, של שקד וארדן.

<יורם הכהן: כן.

<יורם הכהן: אנחנו קיימנו דיון מקיף אצלנו.

<יורם הכהן: קודם כל הבעיה של הסתה לטרור ברשת היא בעיה אמיתית וצריך לתת לה פתרונות ואנחנו לא חושבים שהפתרונות האלה הם פתרונות חקיקתיים.

<יורם הכהן: אנחנו לא חושבים שחקיקה תפתור את הבעיה הזאת ואנחנו חושבים שצריך להיזהר רבות כשאנחנו מחוקקים.

<יורם הכהן: הצעת החוק של ארדן ושקד לא עוסקת אך ורק בהסתה לטרור פיזי ברשת, היא עוסקת בדבר הרבה יותר רחב ואנחנו מפחדים שהצעת החוק הזאת תוליך אותנו להתערבות בוטה בחופש ביטוי.

<יורם הכהן: אנחנו חושבים שהיא גם לא תהיה אפקטיבית מהסיבה שהאינטרנט הוא פלטפורמה גלובלית ונסיון לחסום אינפורמציה יחסום את האינפורמציה הזאת בסופו של דבר מהציבור הישראלי אבל לא מציבורים אחרים שיכול להיות שבחלקם הם אלה שהם הנמנעים של אותה הסתה .

<יורם הכהן: אני אגיד משהו יותר מהעיסוק שלי 30 שנה במשפט וטכנולוגיה.

<יורם הכהן: אני מאוד מאוד מאמין בפתרונות טכנולוגיים.

<יורם הכהן: אני חושב שהטכנולוגיה יכולה לתת פתרונות לדברים האלה וצריך לייצר איזה שהוא ממשק שמטפל במקרים הקשים באופן אפקטיבי, זה לא בחקיקה לשיטתנו.

אורי מקלב: הבעיה הוא אולי שיתוף הפעולה.

אורי מקלב: אתם ניסיתם, באמת ציינתי בתחילת דבריי, אבל הבעיה בשיתוף הפעולה.

אורי מקלב: זה נכון מה שאתה אומר, אבל הבעיה שלא ראינו מספיק, ראינו התקדמות בשיתוף הפעולה אבל אין מספיק - - -

<יורם הכהן: אני מסכים שהמדינה הייתה צריכה ככל הנראה להפעיל מנוף.

<יורם הכהן: זו אחת הבעיות הגדולות באינטרנט בכלל שקמו גופים שיש להם עוצמה של מדינה ומשמעות של מדינה במרחב הזה והם מצד אחד, אני אגיד את זה ככה, מאיגוד האינטרנט מצפים מה שנקרא דואליות נורמטיבית כי אנחנו מנהלים תשתית מדינתית, אנחנו פועלים לפי עקרונות מאוד מאוד של מינהל ציבורי והארגונים האלה לא מחילים על עצמם עקרונות של מינהל ציבורי לכן אחד הדברים המעניינים בהצעת החוק של ארדן ושקד - - -

אורי מקלב: כמעט וירטואלי.

אורי מקלב: כמעט בקושי - - - אנחנו צריכים לחכות - - -

<יורם הכהן: אני בהחלט חושב שהכנסת צריכה להפעיל את המנוף הזה רק השאלה היא באיזו צורה בסופו של דבר מסיימים את התהליך.

<יורם הכהן: אנחנו באיגוד האינטרנט באופן הסטורי מפחדים מחקיקת אינטרנט שתעוות את הניטראליות ואת חופש הגלישה ברשת ולכן אנחנו חושבים שצריך להיזהר עם זה זהירות רבה.

<יורם הכהן: אנחנו לא אומרים שאין סיטואציות שאי אפשר אף פעם, אבל זה משהו שצריך לקחת אותו מאוד בזהירות.

אורי מקלב: בהמשך נגיע לזה.

<מי-טל גרייבר שורץ: אני רוצה רגע להוסיף מילה בנושא.

<מי-טל גרייבר שורץ: אני חושבת שלוועדה הייתה תרומה מאוד מאוד רצינית בשינוי שחל בפעילות של הגופים הגלובליים ובהתייחסות שלהם למדינת ישראל ולמה שקורה פה בנושא הזה.

<מי-טל גרייבר שורץ: אני חושבת שבזכות הדיונים שהיו הם לקחו צעד קדימה.

אורי מקלב: הייתם הגורם המתווך ואני חושב שאין ספק, יותר מצעד קדימה ויש היום אנשים ויש רצון.

אורי מקלב: אין ספק, אנחנו נמצאים במקום אחר, הגם שנמצאים במצב מאוד קשה מהבחינה הזאת, אולי עכשיו קצת פחות אבל אין ספק שהיה שינוי, הייתה פריצת דרך אולי הרבה יותר מאשר עושים במקומות אחרים או לא, זה חלק מוויכוח, אבל אין ספק שיש שינוי ואנחנו באמת רואים את זה כזכות שאנחנו היינו שותפים לעניין הזה ואתם הייתם שותפים וזה מה שציינתי, שם מאוד בלט שיתוף הפעולה.

אורי מקלב: אני פותח את הדו"ח לדיון, בהמשך עם חברי האיגוד או מי שירצה להתייחס וודאי, אבל לפני שאתן לרפי, אני אבקש מליאורה ליבוביץ מעמותת אשנ"ב, אנשים למען שימוש נבון באינטרנט.

<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: שלום לכולם.

<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: אני דוברת עמותת אשנ"ב, וגם הלובי שלה.

<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: אני רוצה להציג בכמה מילים, יש לנו שיתוף פעולה מאוד טוב עם איגוד האינטרנט במשך כמעט כבר שני עשורים, ובשנים האחרונות באמת עם השינויים ששתי העמותות עברו והשינויים הפרסונליים אז גם התהדקו יותר היחסים, כאשר הבסיס לשיתוף הפעולה שלנו הוא בעיקר בתחום החינוך וקידום התכנים, כמו שדיברו כאן על שימור הדמוקרטיה ברשת והשימוש הנבון ברשת, ובהחלט אני מתייחסת לדברים שעלו וגם קראתי את הדו"ח שהציגו שהוא באמת מרשים בפעילות ואני חושבת, מראייה חיצונית אני בעד כל הנושא של סוגיית המרשם, לשמור אותו בידיה של עמותה ניטראלית כמו איגוד האינטרנט שהם לא בעלי עניין מסחרי אלא עם עניין מקצועי מאוד שמורכבת מאנשים מאוד מאוד מקצועיים בכל הדרגים שלה ועוסקת בתחום הזה ובאמת זה מאוד חשוב כי הנושא של חינוך וגם הפנייה לקו חם וגם שמירה על זה שבעצם הכל מנוהל ממקום אחד שיש לו הגנה, אני חושבת שיש לזה ערך מרכזי ביותר ובאתי להביא את זה בפני הוועדה.

<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: תודה.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: בדברים שלך עוררת - - - שאם הוא היה פונה אליכם במקרה הזה אנחנו נתקלים היום בכך שנוצרים פערים גדולים באוכלוסייה בישראל באופן טבעי, השימוש באינטרנט גובר והולך ומגיע לאוכלוסיות די רחבות ומתרחב, אבל יש עדיין אוכלוסיות שנמצאות מאחורנית והממשלה פועלת בעניין הזה, ויכול להיות שגם לכם יש מה לתרום בעניין הזה במסגרת הפעילות, קשרי קהילה או פעילות קהילתית וולונטרית ואני חושב שיש מה לתרום, יש נכונות היום גם מאנשים שאין להם את הנגישות גם בגלל שההכרח - - - אבל גם בגלל שחושפים אותם.

אורי מקלב: הם רואים שהם יכולים להיות בעניין הזה.

אורי מקלב: אז בסדר, אז אם אשתי סיימה עכשיו בפעם הראשונה לבד את מתן הציונים בתעודות דרך המחשב, היא אומרת "עשיתי את זה רק כי ידעתי שאני יכולה לעשות את זה, ושלא יגידו לי שזה רק לאנשים צעירים" והנה אנחנו עושים את זה וכל המערכת עם כל השילוב, עם כל ההערות, לעשות - -- חבילה מושלמת ולהעביר את זה להנהלת בית הספר, זה בא מתוך רצון בגלל שהציבור רוצה את זה.

אורי מקלב: יש ציבור שרוצה את זה ולא תמיד יש את היכולות.

אורי מקלב: אני מציע את זה כהצעה להנהלה, לשבת, איך יותר - - - מפני שאם אנחנו לא נעשה את זה, אנחנו בפערים מתרחקים ואחרי זה הרבה יותר קשה.

<ליאורה ריטנברגר לייבוביץ: אנחנו פעילים גם באינטרנט במגזר הערבי, לקדם אותם וגם במגזר החרדי שמחקר שעשינו גילה ש-50% מהמגזר החרדי משתמשים באינטרנט ואנחנו רוצים להבטיח שאותם 50% עושים בזה שימוש כמו שהם היו רוצים לעשות.

<יורם הכהן: אותם 50% מסתבר עושים שימוש ברמה מאוד גבוהה באינטרנט, זה אחד הדברים המאוד מעניינים שגילינו.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על כך אבל יש אוכלוסייה שזה לא מגיע אליהם, גם אוכלוסייה מבוגרת, במיוחד - - - אבל גם, מתברר שהם משתמשים הרבה בשירותי חסימות, אינטרנט מבוקר, שהם בוחרים לעצמם את רמת הסינון שהם רוצים להגיע וזה דבר טבעי, היום גם משרדי ממשלה.

אורי מקלב: היה יום בחנוכה שהיו ילדים בכנסת, נפגשתי עם אחד מעובדי הכנסת והילד שלו שיחק, והוא אומר "תשמע, הייתי צריך לעשות תמרונים שלמים איך הילד יכול לשחק פה במשחק" גם בכנסת חסום להרבה, צריך לעבוד, באים לעבוד פה, לא באים לשחק.

אורי מקלב: וכשהוא היה צריך, אז בסוף הוא הצליח להשיג משחק שיכול היה לעניין את הילד שלו, אבל לא מעבר לזה.

אורי מקלב: חסימה היא דבר שאני לא רואה אותו כדבר - - - זה גם חלק מחופשיות, אדם צריך לקבוע לעצמו איפה ומה המינון שהוא רוצה את זה ואנחנו משתפים עם זה פעולה, אנחנו חושבים שזה דבר לגיטימי מאוד, במיוחד במרחב האינטרנט.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להכריח אף אחד.

אורי מקלב: צריך לעשות את זה הרבה, בגלל שההתקדמות מהירה, אז צריך גם להדביק.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: רפי בבקשה.

אורי מקלב: אתה מעשיר אותנו בהרבה דברים, בלעדיך לא הייתי יודע הרבה דברים.

<רפאל הוידה: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני מלווה את נושא האינטרנט מזה הרבה שנים, למעשה נחשפתי לאינטרנט בשנת 1977 כשהייתי בבוסטון וראיתי את המסוף הראשון, הצומת הראשונה של 4 נט.

<רפאל הוידה: מאז עברנו הרבה והגענו עד היום.

<רפאל הוידה: כאמור אני מעורב בנושא האינטרנט עקב שרותי במשרד התקשורת.

<רפאל הוידה: דרך אגב אני לא רואה נציג שלמשרד התקשורת.

אורי מקלב: יש.

אורי מקלב: הם נחבאים אל הכלים.

אורי מקלב: דן נמצא, גם רן שטרית.

<קריאה: הוא היה ויצא.

אורי מקלב: תראה, בסדר הדברים כתבו אחריך מה עמדת משרד התקשורת.

<רפאל הוידה: משרד המשפטים גם.

אורי מקלב: אני לא חושב שמישהו נמצא פה ממשרד המשפטים.

<רפאל הוידה: אין להם עמדה?

אורי מקלב: בסדר, רפי אנחנו - - -

<רפאל הוידה: אם כך, אני כיהנתי במשרד התקשורת כסגן המדען הראשי תקופה ארוכה, פרשתי לפני 11 שנה ואני מלווה את האיגוד בשנים האחרונות.

<רפאל הוידה: כמה הערות מקדימות אדוני היושב-ראש.

<רפאל הוידה: הדיון הראשון היה כאן במסגרת ועדת המדע ב-2002 ודורון ידידי כאן מצד שמאל הציג את עמדת איגוד האינטרנט.

<רפאל הוידה: באותה תקופה נדמה לי היו איזה 50,000 שמות מתחם ואנחנו הגענו עד היום עם 240,000 שמות מתחם ועוד היד נטויה.

<רפאל הוידה: אני מאמין שאנחנו יכולים להגיע עד שנת 2020 למיליון שמות מתחם.

<רפאל הוידה: הסוגיה שעומדת בפנינו היא למעשה האם אנחנו מותירים את המצב הקיים של הסדרה עצמית או משנים את המצב הקיים ומסדירים את נושא מרשם שמות המתחם בישראל על פי חוק.

<רפאל הוידה: זאת הסוגיה.

<רפאל הוידה: האם להותיר את המצב הקיים או לשנותו.

<רפאל הוידה: אני לפני כשנתיים התחלתי לחקור את הנושא ולפני שנה ב-5 בינואר, ממש לפני שנה, השיב חבר הכנסת יריב לוין שר התיירות והשר המקשר בין הממשלה לכנסת לשאילתה של חבר הכנסת דוקטור נחמן שי בנושא הקצאת שם המתחם תחת שם ישראל.

<רפאל הוידה: ההתבססות הייתה על מסמך מדיניות בשנת 2000 שאפשרה הסדרה עצמית של מרשם השמות ואני היה עוד כתוצאה מוועדה שאנחנו קיימנו - - -

אורי מקלב: קשה לי להתרכז בדברים שלך אם לא תוביל אותי לכיוון המחשבה.

אורי מקלב: כשאתה אומר שצריך האם להשאיר את המצב קיים או לשנות אותו, אתה חושב שזו שאלה עקרונית ערכית או שזו שאלה בעקבות דברים?

אורי מקלב: זאת אומרת אם צריך בגלל שיש בעיה ולכן צריך לשנות אותה ולכן המסגרת צריכה להיות מסגרת אחרת בגלל בעיות שיש או בגלל שאתה אומר תשמע, אני רואה את הדבר הזה כדבר עקרוני, צריך להיות דבר כזה שהוא, משאב לאומי, משהו שכולם תלויים בו היום וזה לא יכול להתנהל וולונטרי.

אורי מקלב: זו אפשרות אחת, או שאתה אומר תשמע, יש בעיות.

אורי מקלב: אין תחרות, אני לא יודע מה - - -

<רפאל הוידה: התשובה היא כפולה.

<רפאל הוידה: ראשית זו בעיה ערכית, עקרונית, האם מרשם השמות צריך להיות כנושא תשתיתי וזה הוזכר במהלך הדיון, נושא תשתיתי לאומי, האם הדבר הזה צריך להיות מוסדר על פי חוק בחקיקה, ואנחנו לא מסתכלים בטווח הקצר אלה לטווח הארוך וכמובן יש לזה גם משמעויות פרקטיות.

<רפאל הוידה: ולגבי המשמעות הפרקטית רק שתי הערות.

<רפאל הוידה: יורם הציג מצגת יפה שתיאר את הפעילות ואני חושב שהפעילות של איגוד האינטרנט במשך שנים היא פעילות ראויה, חשובה.

<רפאל הוידה: אני חבר באיגוד וולונטרית.

<רפאל הוידה: היה חסר כששאלתי מה סכום שיעור האגרה שאיגוד האינטרנט גובה מעשרת הרשמים לא הייתה תשובה.

<רפאל הוידה: זה מקור ההכנסה העיקרי של האיגוד שמאפשר, עקב ההכנסות הגבוהות, את כל הפעילות הקהילתית והציבורית שהיא ראויה בהחלט.

אורי מקלב: רפי, שאבין אותך.

אורי מקלב: אתה אומר שאם לא היו גובים אגרה יותר נמוכה או לא גובים אגרה, לא משנה, התחרות יכלה להיות יותר גדולה?

<רפאל הוידה: לא.

<רפאל הוידה: חשוב שיהיה מרשם לאומי אחד שיפעל בצורה מוסדרת, חשוב שהאגרה, כפי שנהוגה במדינות רבות אחרות כמו ארצות הברית, אנגליה ואחרות, השיעור אגרה הזה יהיה מפורסם.

<רפאל הוידה: לדעתי אפשר להוזיל את האגרה, זה נושא כלכלי לטובת כלל הציבור ולכן אני חושב, אם שיעור האגרה יופחת, כפי שאני הצעתי גם בעבר, אנחנו נגיע למיליון שמות מתחם בישראל ואני חושב שהאינטרס של המדינה, ושל כולנו, שיהיו יותר שמות מתחם בישראל.

אורי מקלב: לדעתך, זה שהיום המחיר הוא יקר לכן אין מספיק שמות מתחם או אנשים נמנעים, יש חסם שהוא המחיר לגבי שמות מתחם?

<רפאל הוידה: אני חושב שזה אחד הדברים.

אורי מקלב: אני רוצה לשאול, ה-230,000 שמות מתחם מה זה מאפיין?

אורי מקלב: זה מאפיין עסקים?

אורי מקלב: חברות?

אורי מקלב: כל הסקאלה?

אורי מקלב: וכאן באה השאלה השניה איזה קהל יעד שאתה רואה שאם לא החסם הזה של העלות, האגרה, הם היו באמת באים ומבקשים שמות מתחם שהיום האגרה היא החסם שלהם.

אורי מקלב: שאלתי כדי להבין את מה שאתה אומר, רפי.

<יורם הכהן: הנה, נמצאים ב-CO.IL מתוך ה-240,000 בערך 93% סדר גודל למיטב זכרוני, נמצאים ב-CO.IL.

<יורם הכהן: ואגב בתוך CO.IL יש גם גופים ציבוריים.

<יורם הכהן: למשל הישוב שאני בו שזה בנימינה זה BINADA.CO.IL, אז יש גופים ציבוריים.

<יורם הכהן: זה המגזר העסקי.

<יורם הכהן: המגזר המלכ"רי זה הכחול, שיש סדר גודל של 6.5% ולא רואים את זה פה אבל NET.IL, AC.IL GOV.IL זה מאות בודדות בכל אחד.

אורי מקלב: רפי, רציתי להבין איזה קהל אתה חושב, איך היינו מגיעים למיליון?

<רפאל הוידה: אני יכול להציג את התכנית, אבל זאת לא הנקודה כעת.

<רפאל הוידה: הנקודה היא שכל הבירורים שאני קיימתי הביאו לידי מסקנה שלמעשה תחום המרשם שמות המתחם בישראל אינו מצוי בתחום סמכות ופיקוח של שום גורם ממשלתי.

<רפאל הוידה: זה המצב העובדתי.

<רפאל הוידה: ואת המצב העובדתי הזה, כמובן כל הפרטים מפורטים במסמך דברי הסבר להצעת החוק שפירטתי, אני לא רוצה לעבור על הכל, אבל המסקנה מכל המצב העובדתי הקיים הוא שראוי שאיגוד האינטרנט יקים ע מותה לתועלת הציבור שהייעוד העיקרי שלה יהיה לנהל את המרשם הלאומי לשמות המתחם.

<רפאל הוידה: הדרך הזאת, ברגע שיהיה לנו גוף אחד שהייעוד העיקרי שלו יהיה ניהול מרשם שמות המתחם בישראל, אנחנו נפתור כמה בעיות.

<רפאל הוידה: יש בעיה אחת היום שלפי דו"ח משרד המשפטים.

<קריאה: זה לא כתוב בדו"ח.

<רפאל הוידה: כך כתוב.

<רפאל הוידה: 88% מפעילות האיגוד היא פעילות עסקית.

<רפאל הוידה: כך כתוב, אני מצטט.

<רפאל הוידה: הדבר השני, רשות המסים גם בוחנת את הנושא הזה, וכפי שכתוב גם בדו"ח שהאיגוד כאן הפיץ, רשות המסים רוצה לגבות 2.5 מיליון שקל עבור הפעילות הזאת.

<רפאל הוידה: הצעת החוק נותנת מענה לשתי הסוגיות האלה.

<רפאל הוידה: ראשית היא קובעת שיינתן היתר לגוף המוסמך למרשם הלאומי בישראל ואם הוא יהיה גם חברה לתועלת הציבור על פי חוק, הוא יהיה פטור ממס.

<רפאל הוידה: אלה שני דברים שאנחנו פותרים באמצעות ההסדרה החוקית והיא לטובת איגוד האינטרנט.

<רפאל הוידה: אני חושב לטווח ארוך.

<רפאל הוידה: רק לאחרונה פניתי שוב לוועד המנהל החדש ולשקול פעם נוספת בצורה יצירתית לטווח ארוך את השינוי המבני הזה ואני חושב שאם נבחן גם את הנושא הערכי וגם את הנושא הפרקטי, את הדבר הדואלי הזה, אנחנו נפעל לטובת הפעילות של איגוד האינטרנט בישראל מצד אחד וגם נסדיר אחת ולתמיד את המרשם הלאומי של שמות המתחם.

<רפאל הוידה: הצעת החוק הוכנה לפי בקשה של חבר הכנסת דוקטור נחמן שי עוד לפני חצי שנה ויותר, התגבשה במהלך חודש אוגוסט, כמובן שום דבר לא קרה עד אחרי החגים, הופצה לכלל חברי ועדת המדע לפני כשבועיים גם הצעת החוק וגם דברי ההסבר המפורטים.

<רפאל הוידה: אני יודע שבימים הקרובים הצעת החוק תונח על שולחן הכנסת.

<רפאל הוידה: אם זה יהיה היום או בשבוע הבא זה כבר עניין טכני ואני מקווה שיהיה דיון ענייני על הצעת החוק ואז גם יעלו הנושאים הערכיים העקרוניים שאתה הצגת וגם חברת הכנסת שאשא ביטון העלתה בדבריה, כך שיהיה דיון הן על הנושא העקרוני והן על הנושאים הפרקטיים שקשורים למימוש של אותו מרשם לאומי, כללי הרישום והחידוש שלו, הנושאים הכספיים וכדומה, ועוד הערה אחת – גם האיגוד האינטרנט העולמי שניהל בעבר את הסיומת ORG, החל מה-1 לינואר 2003 הפריד את הנושא, הקים חברה לתועלת הציבור שנקראת פיר, הגוף הזה מנהל את הסיומת ORG ויש הסכם כספי בין פיר שזה הגוף שמנהל את ORG לבין איגוד האינטרנט העולמי.

<רפאל הוידה: איגוד האינטרנט העולמי צריך משאבים על מנת לפעול.

<רפאל הוידה: אני חושב שאני פירטתי הן בהצעת החוק והן בדברי ההסבר את אותן תועלות שיהיו לטובת איגוד האינטרנט ואני חושב שהפעילות הציבורית והפעילות הקהילתית חשובים בהמשך.

<רפאל הוידה: ברור שלצורך זה דרושים משאבים, היום יש לאיגוד האינטרנט משאבים מאוד מרובים שנאגרו במהלך השנים כתוצאה מאותם SO CALLED רווחים משמות המתחם, ואני חושב שאם אנחנו נבחן את זה בצורה אובייקטיבית ומעשית אנחנו נגיע לאותן מסקנות שאני הגעתי.

<רפאל הוידה: המסקנות שלי הן מסקנות ענייניות לחלוטין ויכול להיות שיהיו חילוקי דעות, אבל מבחינה עובדתית אלה העובדות, אני מאוד ממליץ לוועדה ולחברי הוועדה לשקול את הדבר הזה מה גם שתהיה הצעת חוק שתגיע להצבעה והממשלה תצטרך לתת את דעתה לגבי עמדתה נניח תוך 45 יום, אבל ההחלטה היא מהותית לטווח הארוך ואני חושב שראוי שהדברים האלה יישקלו בכובד ראש.

<רפאל הוידה: תודה.

אורי מקלב: רפי תודה על הדברים.

אורי מקלב: הצגת את זה בצורה מכובדת ותמציתית.

אורי מקלב: אני קודם כל רוצה להודות לך באופן אישי מפני שאתה מגרה את האינטלקטואל, אצלי זה עובר אחרי כן במחשבה, הצדדים, זה דומה לזה וזה דומה לזה, איפה הגבולות, וטוב שיש בכלל בכל עמותה פעילה ובכל ארגון ציבורי מישהו שאומר את הדברים, אומר דעה שניה, דעה ברורה.

אורי מקלב: אני מביא את הדברים מעולם הדימויים שלי, שהרב שך זצ"ל הספיד את האדמו"ר מסטמר.

אורי מקלב: אני לא יודע אם רבים יודעים אבל הם היו, אפשר לקרוא לזה, היו הבדלי השקפה קוטביים ביניהם בהתייחסות למדינה ובעוד דברים.

אורי מקלב: זה נמשך גם היום אבל לא בעוצמות של האדמו"ר מסטמר מצד אחד והרב שך מצד שני והוא הספיד אותו.

אורי מקלב: מה היו הדברים המרכזיים בהספד?

אורי מקלב: הוא אמר כך, איפה היינו מגיעים אנחנו בלי האדמו"ר מסטמר.

אורי מקלב: הוא לא הלך איתו, אבל הוא היה כל הזמן תמרור שעלה כל הזמן וזה הביא את עצמנו למחשבה ולבדיקה ולמבחן ואלה דברים חשובים.

אורי מקלב: אם אני משקף את דבריך, שני היבטים.

אורי מקלב: יש כאן בהיבט העקרוני ובחלק היותר פרקטי אתה מעלה נושא שקשור לכל התנהלות ציבורית בעמותה וולונטרית.

אורי מקלב: יש עמותות שמעבר לדו"ח, האם לא יהיו בעיות אופי עסקי, צריכים להתכנס לתוך דו"ח שיש בעמותה ציבורית כל זמן שרשם העמותות מאשר את הפעילות שלה נותן לה ניהול תקין, היא עומדת בכללים.

אורי מקלב: אני לא אכנס כמו שלא אכנס עכשיו לגובה משכורת אם יש בעיה כזאת, לאופי הפעילות, אם זה עומד בקריטריונים של העמותה או לא, לכך יש גופים ממשלתיים ורגולציות שבוחנים ובודקים את זה וחזקה על רשמי העמותות ובדיקות העומק שהם עושים ולוקחים רואי חשבון חיצוניים, ולפעמים זה יותר מדי.

אורי מקלב: זה מקום סגור, והבדיקה היא בדיקה, אבל לא קשור אליכם, אני אומר באופן כללי.

אורי מקלב: צריכים להצדיק את עצמנו, וזה נושא אחר.

אורי מקלב: צריך לעמוד בכללים ואתה שואל שאלה, עמותה ציבורית גובה בצורה כזאת או אחרת על הפעילות שלה ויש לה רווחים ואחרי זה היא עושה בזה פעילות ציבורית.

אורי מקלב: אני בא ואומר, למה אתם צריכים לעבוד ככה?

אורי מקלב: למה אתם לא עושים פעילות, אתם גובים, עושים רווחים או לא רווחים, אם יש לכם רווחיות מהפעילות שלכם ואתם אחרי זה עושים פעילות קהילתית, תפסיקו עם הפעילות הקהילתית, תתנו ישר את הדברים.

אורי מקלב: למה אתם לא עובדים בצורה ישרה.

אורי מקלב: כך אפשר להסתכל על זה.

אורי מקלב: אנחנו עושים את הפעילות וזה קיים בהרבה מהפעילות, מהעמותות הוולונטריות שפועלות בדרך הזאת שהם או חברות לתועלת הציבור, אפשר לקחת לדוגמה את חברת המתנ"סים שהיא חברה לתועלת הציבור או משהו כזה, מה היא עושה?

אורי מקלב: גובה מאנשים על חוגים של הילדים, ואחרי זה נכון שהם מחזירים את זה, עושים פעילות לקשישים.

אורי מקלב: למה אתם צריכים לעבוד ככה?

אורי מקלב: לכן זה - - - חופשיות גם בעניין הזה, אתה רוצה תשתתף, אתה לא רוצה, כל זמן שאתם עומדים בכללים כך אנחנו - - - לכן יש הנהלה ציבורית, לנו יש הדגשים כאלה, כך אנחנו רואים את זה, אתה לא רוצה, תקים לך עמותה אחרת.

אורי מקלב: זו דמוקרטיה.

אורי מקלב: כך אני רואה את זה ואני חסיד של הדברים האלה.

אורי מקלב: אתה לא רוצה, אל תשתתף, אבל אתה צריך לעמוד בכללים האלה.

אורי מקלב: לכן זה דבר אחר וצריכים להיות דיונים פנימיים על כך.

אורי מקלב: בנושא העקרוני, לא הרחבת בעניין הזה, הצעת החוק אולי תדבר על זה, אין לי ספק שזה יהיה דבר מרתק, אבל השאלה היא אם זה יעבור את הסף, אני לא יודע מה עמדת הממשלה בעניין הזה, האם זה יעבור את סף הדיון הראשוני בעניין הזה, בשונה מהצעת חוק ממשלתית שיש דיון בעניין הזה בפעם הראשונה, בהצעת חוק פרטית זה יכול להישאר בדברי ההסבר ש אני עברתי עליהם ואני חושב שיש שם דברים עם תוכן, לבין מבחן ציבורי אמיתי כמו השולחן הזה, זה לא יעבור.

אורי מקלב: מה שאני רוצה להציע בעניין הזה ואומר את זה כאן לוועדה, אם זה מתקדם – מתקדם, אבל במידה ולא יתקדם, הדבר הזה לא ירד מסדר היום, בהבנה, כמה שיותר בשקיפות ופתיחות גם בנושא הזה, אין על זה ויכוח.

אורי מקלב: אין מישהו שיתנגד.

אורי מקלב: אלה הדברים שלי.

אורי מקלב: יש עוד דבר, איך אתה בוחן דברים?

אורי מקלב: איך אתה יודע אם אתה צודק או אני צודק?

אורי מקלב: יש כמה דברים לבדוק, יש דיון ציבורי, שומעים את הדעות, יש רוב.

אורי מקלב: אחד הדברים שהם כלים במקרים האלה, בוא נראה מה נעשה במקומות אחרים.

אורי מקלב: לכן לאור הצעת החוק הזאת של חברי חבר הכנסת נחמן שי, הלשכה המשפטית של מרכז המחקר והמידע הכין מסמך שאני לא יודע אם ראו את זה או לא - - -

<גלעד נווה: תחום חקיקה מחקר משפטי זה חלק מהלשכה המשפטית של הכנסת.

אורי מקלב: גלעד, אתה יכול להשאיר את הדברים שלנו במסמך - - -

<גלעד נווה: אני מהלשכה המשפטית של הכנסת.

<גלעד נווה: אני לא חלק מהצוות של הייעוץ המשפטי לוועדה אלא חלק מתחום חקיקה מחקר משפטי שזה גוף מחקרי של הלשכה.

<גלעד נווה: בכל מקרה, אני רק אנסה לחדד כמה נקודות קטנות כי המסמך הוא די קצר.

אורי מקלב: לא ביקשתי ממך לדבר בהתחלה כי רציתי לאור הדברים שנאמרו פה, שתוכל להתאים את מה שכתבת גם למה שכאן חודד.

<גלעד נווה: המסמך שלנו נכתב בעקבות בקשה של חבר הכנסת נחמן שי, הוא ספציפית רצה שאנחנו נבדוק האם קיימת הסדרה בחקיקה בבריטניה ובארצות הברית שקובעת בעצם ניהול על ידי רשות ממשלתית של מרשם שמות המתחם.

<גלעד נווה: במהלך הכנת המסמך ניסינו גם לבדוק עוד מדינות, בדקנו גם את הודו כמדינה שמתפתחת ואת גרמניה כדוגמה למשהו מהקונטיננט.

<גלעד נווה: לא עסקנו בישראל, לא עסקנו בסוגיות כלכליות לגבי גובה האגרה, נושאים מהסיגנון הזה, זה לא אנחנו.

<גלעד נווה: בכל מקרה הסקירה של החקיקה העלתה שבדרך כלל הגופים האלה, לפחות במדינות האלה, הם מנוהלים על ידי או גופים מסחריים, או מלכ"רים, אין שם בעצם מקומות שבהם הגופים האלה מנוהלים על ידי רשות ממשלתית בפני עצמה.

<גלעד נווה: כן יש מנגנונים מסוימים של פיקוח או הסדרה מסוימת שנעשים באמצעות מנגנונים של חוזים או מזכרי הבנות או דברים מהסגנון, אבל זה לא במסגרת של חקיקה עצמה שקובעת את הדרכים שבהם הגופים האלה פועלים, כן יש הוראות ספציפיות, נניח בארצות הברית בנושא של קטינים, יש הוראות לגבי סייבר סקווט עם פירטיות של שמות מתחם, אבל מעבר לזה לא מצאנו משהו שמעביר את זה למישור החקיקתי או הממשלתי בצורה מובהקת.

<גלעד נווה: זה פחות או יותר מה שאנחנו יכולים להגיד.

אורי מקלב: כללים שנעשים, או הבנות שנעשות, לא חקרתם.

<גלעד נווה: לא, לא נכנסנו לדברים האלה כי הבקשה הייתה מאוד ממוקדת.

<גלעד נווה: יכול להיות שאם מרכז המידע והמחקר יכינו איזו שהיא בקשה שהיא רחבה יותר לגבי איך ההסדרה מתנהלת, איך הפיקוח נעשה, איזה מנגנונים מרכזיים קיימים נניח בתוך ההסכמים ולא דווקא בחקיקה, דברים שקשורים לדיווחים - - -

אורי מקלב: אני גם יכול להבין את זה, בהודו זה - - -

<גלעד נווה: בהודו זה התחיל כממשלתי והפך להיות מלכ"ר.

אורי מקלב: המדינה כנראה עוד לא הייתה מפותחת בחלק הזה.

אורי מקלב: גם יכול להיות שכאן אם המדינה הייתה מתחילה בתהליך של אינטרנט אז גם היה כאן כמובן איזה הסדר, אבל אנחנו הקדמנו את הממשלה והרשויות בעניין הזה.

אורי מקלב: אני מלין גם בדיון שיש פה על שר התחבורה שהוא מעכב או לא מסכים לתחבורה שיתופית למשל, מה שיקרה אחר כך בתקנות כאלה ואחרות, אני אומר שאנחנו מפסידים את הרכבת.

אורי מקלב: זה קיים כבר היום, תרצה לא תרצה, תסכים לא תסכים, כן חוקי או לא חוקי.

אורי מקלב: זה קיים ומתרחב וכל חודש זה כמעט שנת אור בעניין הזה.

אורי מקלב: אחרי זה ירצו להלביש הסדרה על דברים קיימים ובינתיים אנחנו מפסידים את הרכבת בגלל שאנחנו רוצים להילחם נגד, אנחנו לא מסכימים או עדיין לא השלמנו עם זה.

אורי מקלב: לכן בחלק הזה של האינטרנט יש כאן פעילות שנעשתה.

אורי מקלב: כשהמדינה תיכנס, אני אומר מצד שני, צריך סיבות למה.

אורי מקלב: אם למשל יש משהו לא טוב, יש סיבה שצריך להכנס.

אורי מקלב: או שמחליטים שלא, גם אם הכל בסדר ואנחנו חושבים שזה משהו שהוא כל כך מרכזי שאני חושב שאני צריך להיות בעניין הזה.

אורי מקלב: אני רואה בזה משהו טכני, ופחות החלק הרעיוני.

אורי מקלב: אני חושב שלאינטרנט אסור לאבד מהחלק הרעיוני שלו.

אורי מקלב: הוא דבר פתוח ושקוף.

אורי מקלב: את זה אסור לו לאבד ולפעמים גם החשש שכל פלטפורמה במסגרת אחרת תפגע בו, זו סיבה לבד לא להעביר אותו, גם אם לפעמים יש תועלת גם בעניין הזה.

אורי מקלב: כדי להשלים את מה שאתה אומר, הייתי אומר כך, אם למשל הממשלה הייתה באה ואומרת, וזה לא נמצא בהצעת החוק הזו אבל באה הממשלה ואומרת תשמעו, לעמותות יש את הכללים שלהן ואם הוא עומד בכללים, אני לא מתערב, אבל בנושא של האינטרנט אני חושב שהחברות צריכות להיות עוד יותר לא עסקיות, אחוז הרווח שלהן או משהו שלא יעבור, לדוגמה 30%.

אורי מקלב: עדיין לא מעבירה את זה אבל המדינה יוצרת כללים ואומרת אמנם עובדים חוקית והכל, אני רואה את זה בצורה אחרת כדי להנגיש את זה לעם ולעשות את זה יותר עממית, וכדי כך וכך.

אורי מקלב: בדברים מסוימים הממשלה עשתה בתחום הסלולאר.

אורי מקלב: גם אין מקום שלא עובדים לפי כללים, גם חברות הסלולאר לפי רשיון ותנאים.

אורי מקלב: אבל נניח בתחום המספרים, בהתחלה המדינה לא התערבה.

אורי מקלב: היא אמרה אתה מקבל את המספר מ-10,000 עד 100,000 תעשה בזה מה שאתה מבין, עד שהמדינה ראתה שיש כאן כשל שוק ואמרה שהיא לא יכולה יותר לאשר את זה, זה משהו צרכני ובדבר של צרכנות המדינה נוהגת להתערב כשהיא רואה או מונופול או קרטל ודברים אחרים או שהיא רואה הפקעת מחירים.

אורי מקלב: המדינה אומרת שהיא רואה בעיה בהעברת מספרים.

אורי מקלב: שלא תחשוב שזה היה כל כך קל.

אורי מקלב: כולנו הרווחנו בכיס בעניין הזה, אבל בסופו של דבר זו הייתה התערבות חזקה בתוך התחום הזה יותר מרק הסדר.

אורי מקלב: בתחום הסלולאר התערבנו אגרסיבי מאוד.

אורי מקלב: כמעט כמו מדינה שהיא קובעת את הכללים ולא מדינה דמוקרטית, בעניין הזה.

אורי מקלב: עם כל זה הבינו משהו שהם גם לא ידעו את הגבולות, ומישהו הגזים.

אורי מקלב: וכשמגזימים, - - - כשמוכפפים משהו, רוצים ליישר משהו, מכופפים אותו לצד השני כדי שאולי הוא יצליח.

אורי מקלב: אין ספק, ראינו את המאזנים, היה כאן משהו שדרש התערבות רצינית.

<רפאל הוידה: רק ברשותך משפט אחד.

<רפאל הוידה: תודה אדוני היושב-ראש.

<רפאל הוידה: אני סייעתי קצת בהעברת מידע להכנת הסקירה המשפטית ואני רק רוצה שתי הערות.

<רפאל הוידה: בארצות הברית משרד המסחר האמריקאי הוא זה שנתן את החוזה לחברה שמנהלת את מרשם השמות הלאומי של ארצות הברית US.

<רפאל הוידה: וכמובן אם היה לנו את המקבילה בארץ הבעיה הייתה פתורה.

<רפאל הוידה: הערה שניה – ארגון אייקן שזה הארגון העולמי לסיומות בחן נדמה לי כ-70 מדינות לגבי המרשם הלאומי שלהם, פורסם דו"ח לפני כשנתיים-שלוש והממצאים העיקריים הם שבמרבית מדינות העולם יש מעורבות ממשלתית בניהול פיקוח המרשם הלאומי של שמות מתחם.

<רפאל הוידה: ישראל לא השתתפה.

<קריאה: 70 זה כולל את אפריקה.

<קריאה: תסתכל על אירופה בבקשה.

<רפאל הוידה: עזוב, יש ממצא.

<רפאל הוידה: אם ישראל הייתה משתתפת אז ישראל הייתה גם בתוך הסטטיסטיקה הזאת.

<רפאל הוידה: מתוך ה-250 מדינות וטריטוריות, ישראל היא אחת המדינות שיש בה גם שמות מתחם ואני מניח שבשנים הקרובות יהיה דו"ח נוסף ואז נדע מה המגמה העולמית בתחום הזה.

<רפאל הוידה: לא רק אייקן עשה דו"ח כזה אלא גם ITU, ועם אותם ממצאים.

<רפאל הוידה: זה רק להשלמה של הדו"ח המשפטי.

<רפאל הוידה: תודה.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: יואב קרן בבקשה.

<יואב קרן: אני אציג את עצמי.

<יואב קרן: אני מנכ"ל דומיין דנט.

<יואב קרן: דומיין דנט היא רשם דומיינים של איגוד - - - הישראלי, וגם עוד יותר, עוד לפני רשם מורשה של אייקן, איגוד האינטרנט העולמי.

אורי מקלב: כמה רשומים דרככם?

<יואב קרן: אנחנו רושמים בכל מיני סיומות, לא רק ב- .

<יואב קרן: IL גם ב-.COM, בכל הסיומות בעולם.

<יואב קרן: אנחנו מנהלים היום קרוב ל-30% לדעתי מ-IL.

אורי מקלב: 72,000?

<יואב קרן: טיפה פחות מזה.

<יואב קרן: אנחנו מנהלים את הפורטפוליו של הדומיינים של כל החברות הגדולות בארץ, מהבנקים, חברות ההייטק המרכזיות טבע וכולי.

<יואב קרן: אני לא פה בכובע הזה.

<יואב קרן: במסגרת הפעילות שלנו דווקא כרשם אייקן אני מעורב מזה 16 שנה בארגון אייקן ובארגונים נלווים אחרים.

<יואב קרן: ישבתי במועצה שנקראת מועצת ה-GNSO, זו בעצם מועצת המדיניות המרכזית של הארגון שעוסקת בכל נושא הסדרת נושא הדומיינים בעולם.

<יואב קרן: אני ייצגתי שם את הרשמים.

<יואב קרן: אני רוצה לדבר על הנושא בכובע הזה וגם בכובע נוסף, יש לנו סטארט אפ שיצא מהחברה שלנו שהוא בתחום של אבטחת מותג.

אורי מקלב: שעת הפרסום עברה.

אורי מקלב: מה - - -

<יואב קרן: לא, אני ממש לא בזה.

<יואב קרן: כדי להבין מאיפה אני בא.

אורי מקלב: תכלס, איך אתה יכול לתרום.

<יואב קרן: אני מיד אומר מה אני יכול להוסיף לדיון כי לדעתי חסר פה ידע משמעותי ל-איך הדברים מתנהלים והבעיות שקיימות.

<יואב קרן: ואני לאו דווקא רוצה להתייחס ל-האם צריך או לא צריך חוק, זאת לא הנקודה, זה כבר נושא שאפשר לדבר עליו באמת אם החוק יגיע לדיון בוועדה.

<יואב קרן: קודם כל איגוד האינטרנט הישראלי, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה רב שנים והוא עושה פעילות מבורכת ציבורית שהיא מעבר לנושא של ניהול המרשם.

<יואב קרן: אין לי פה באמת מה להוסיף בעניין הזה.

<יואב קרן: מה שאני חושב שצריך להבין ואני לא בטוח שמבינים את זה הרבה גורמים חשובים במדינה שלנו, המרשם הוא תשתית חיונית לכל דבר.

<יואב קרן: הפסקה בפעילות המרשם תהיה נזק אדיר כלכלי למדינת ישראל.

<יואב קרן: גם הפסקה זמנית.

<יואב קרן: וצריך להבין את זה, זה נושא מאוד רגיש.

<יואב קרן: לצורך העניין, דומיינים הם שלטר של פעילות האינטרנט.

אורי מקלב: למה אתה חושב שתהיה הפסקה?

<יואב קרן: לא, אני אומר.

<יואב קרן: הפסקה טכנית.

<יואב קרן: במידה שקרה.

אורי מקלב: יש נושא אחר שאנחנו רוצים, לא נגענו בו, שאין מספיק כתובות.

אורי מקלב: אבל לא לזה אתה מתכוון.

<יואב קרן: לא, אני לא מדבר עכשיו על כמות הרישומים.

<יואב קרן: אני מדבר קודם כל על התשתית עצמה.

אורי מקלב: תכוון אותי.

<יואב קרן: אני מדבר על החשיבות של מרשם הדומיינים.

אורי מקלב: אתה רואה בעיה בפתח?

<יואב קרן: כן.

<יואב קרן: ישנן בעיות.

אורי מקלב: החוק מפחיד אותך?

<יואב קרן: לא, החוק לא מפחיד אותי.

אורי מקלב: אז איפה הבעיה?

<יואב קרן: נשאלה פה שאלה גם על ידי חברת הכנסת שאשא, וגם על ידך למה צריך לשנות, האם צריך לשנות.

<יואב קרן: אני לא יודע אם הפתרון הוא חוק או לא חוק אבל מה שאני צריך להגיד ולענות לדברים האלה, זה שהנסיבות השתנו.

<יואב קרן: מהיום שבו התחיל לעבוד איגוד האינטרנט, בימים שדורון כמו שסיפר חיבר את הכבל הראשון, הדברים השתנו.

<יואב קרן: הבעיות שקיימות היום בעולם שאנחנו עוסקים בהן ביום יום הן בעיות שקשורות לעולם הסייבר, עולם הפרטיות, עולם של הפרת סימני מסחר.

<יואב קרן: אלה דברים שכולם מתקשרים לנושא הדומיינים.

<יואב קרן: אחד הדברים שקרו בעולם בארגון אייקן בשנים האחרונות היא עלייה משמעותית במעורבות של ממשלות במה שמתרחש במרשמי הדומיין.

<יואב קרן: זה גם בפעילות של המרשמים וגם בפעילות של רשמים, שלנו, אנחנו כיום כרשם דומיינים של אייקן - - -

אורי מקלב: זה טוב שהממשלות מתערבות?

<יואב קרן: חד משמעית כן.

<יואב קרן: את זה אני אומר בכובע של מישהו שעבד פה בבניין הזה במשך שנים כיועץ וחבר כנסת ואחרי זה יועץ לשר, חד משמעית כן.

<יואב קרן: כן, יש חשיבות למעורבות הזאת כיון שהנושאים האלה הם נושאים שצריכים התייחסות ואיזה שהיא מעורבות ממשלתית.

<יואב קרן: אני לא יודע אם החוק הוא העניין, אם דרך החוק, או יכול להיות שאחרת.

אורי מקלב: תן דוגמה.

אורי מקלב: אני לא מהשטח הזה.

<יואב קרן: אני אתן דוגמה, היום רישום של דומיינים הוא חופשי.

<יואב קרן: הדומיינים משמשים כתשתית לאתרים.

<יואב קרן: אותם אתרים יכולים לשמש כאתרים שמקדמים טרור, אתרים שעושים פעילות פלילית, אתרים שמפרים סימני מסחר, מפרים זכויות יוצרים וכולי.

<יואב קרן: כל נושא ההסדרה סביב זה, סביב פרטי המחזיקים, סביב ההפעלה שלהם, נכון להיום אין מעורבות ממשלתית בישראל.

<יואב קרן: בעולם יש לזה הרבה מאוד חשיבות.

<יואב קרן: מהצד השני יש את נושא הפרטיות, זאת אומרת ישנם ארגונים שבאים להגן על הפרטיות ואומרים, "רגע, מה אנחנו כן חושפים, מה אנחנו לא חושפים, מה אנחנו נותנים.

<יואב קרן: יש מאגרי מידע עם מידע רגיש פה, יש נושא של הדומיינים המסחריים, כמו שראינו פה את המספרים, חלק גדול מהעסקים המרכזיים בישראל פועלים תחת דומיין CO.IL ובמידה ומחקר יקרה משהו ומישהו יחטוף להם את זה או ייקח להם את זה, ודברים כאלה לצערי קורים, יכולה להיפגע הפעילות הכלכלית שלהם.

אורי מקלב: אני רוצה לשאול אותך כמה זה עולה אצלכם, שמות המתחם?

<יואב קרן: בנושא הזה יש לי הסכמה עם רפי, אצלנו גובים כולל מע"מ 79 שקלים לשנה, אני לא חושב שנושא המחיר, כשאני משווה גם לסיומות אחרות, סיומות שאנחנו מוכרים בעשרות דולרים רבים וגם מאות דולרים, אני לא חושב שזה הנושא שבגללו יש יותר או פחות דומיינים.

<יואב קרן: לכן אני אומר, הנושא העקרוני של איזה שהוא מעורבות, פיקוח, איזו שהיא מעורבות בנושאים האלה היא בהחלט חשובה ואמרתי את זה גם לחבריי מהאיגוד במשך שנים שאני חושב שזה דבר חשוב.

<יואב קרן: עוד נושא שאני רוצה לתקן וגם את עו"ד נווה, קודם כל, אכן רוב הסיומות בעולם, ה-CCTLD, ה-COUNTRY CODES, מנוהלות בפיקוח כזה או אחר של מדינה.

<יואב קרן: בודדות ללא מעורבות של המדינה.

<גלעד נווה: לא אמרתי אחרת.

<יואב קרן: רגע, אני אתקן, בנושא של ארצות הברית לחלוטין בשליטת הממשלה.

<יואב קרן: הדיפרטמנט אוף קומרס הוא הגורם שאחראי על הסיומות US.

<יואב קרן: , והניוסטר הם פועלים מתוקף מכרז שהם זכו בו מהדיפרטמנט אוף קומרס.

<יואב קרן: צריך להבדיל, הם מפעיל טכני.

<יואב קרן: הפיקוח על המדיניות הוא פיקוח ממשלתי.

<יואב קרן: יכול להיות שמה שצריך להיות זה שאיגוד האינטרנט ימשיך להיות המפעיל הטכני ומי שעושה את הפעילות הזאת.

<יואב קרן: האם צריך להיות איזה שהוא קשר יותר הדוק בין ועדת המדע והממשלה - - -

אורי מקלב: אתה מודע אבל שבנושא הסייבר יש מעורבות מאוד מאוד חזקה.

אורי מקלב: לא פחות אם זה היה גוף ממשלתי אפילו.

<יואב קרן: אין ספק.

אורי מקלב: אין ספק בעניין הזה.

אורי מקלב: בעוד תחומים, הנה, היום יש לנו את הרגולציה, כמו החוק שאמרתי לכם.

אורי מקלב: זה לא קשור איפה שזה יהיה, גם אם נניח הממשלה הייתה מפעילה את זה וגם אם היה צריך לעשות חוק עכשיו בנושא הסתה.

אורי מקלב: אני מקבל את מה ש אתה אומר, אתה אומר מעורבות תהיה, ככל שזה מתפתח תהיה מעורבות.

אורי מקלב: השאלה באיזו דרך.

אורי מקלב: אבל מעורבות מטבע הדברים, ככל שזה מתפתח, ככל שנעשים שימושים, יש התערבויות שזו התערבות כללית ולא משנה איפה זה נמצא.

אורי מקלב: יואב, אנחנו מודים לך על הדברים, ראיתי את השעון ואני מתנצל.

אורי מקלב: אתה כעוזר של שר ושל חבר כנסת מודע לכך שיש מגבלות של זמן.

אורי מקלב: מיכל שיק הרטוב בבקשה.

<מיכל שיק הר-טוב: אני היועצת המשפטית של עמותת נגישות ישראל ומאוד שמחה להיות פה גם בתחומים שלא כל כך נוגעים אלינו, אני כל פעם מחכימה מחדש.

אורי מקלב: כן הזכרנו אתכם לגבי סעיף 35.

<מיכל שיק הר-טוב: נכון.

<מיכל שיק הר-טוב: האמת שנראה לי שהייתי צריכה לדבר יותר בהתחלה.

אורי מקלב: את צריכה להעלות את זה, לא מספיק חידדנו את זה.

אורי מקלב: המצב לא טוב, נכון?

אורי מקלב: מה המצב עכשיו בנגישות?

<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו לקראת רביזיה בנושא, אני בדיוק מגיעה מבית המשפט העליון היה שם בג"צ של רשויות מקומיות שהתמרמרו נגד חקיקת הנגישות ובית המשפט אמר להם "תודה, שלום, תמחקו את העתירה, כדאי לכם" ואכן עשו כך.

<מיכל שיק הר-טוב: אחד הדברים שעלו משם זה באמת הבעיה של מודעות, עניין תפיסתי שרשויות יש להן בעיה של סדרי עדיפויות, הן לא מבינות שהן צריכות קצת לשנות סדרי עדיפויות ואני אומרת את זה כי באמת כל הנושא של נגישות ונגישות באינטרנט ונגישות טכנולוגית שאלה נושאים שאנחנו דנים פה בוועדה הרבה מאוד פעמים, אני רואה את זה בעסקים, אני רואה את זה ברשויות, במשרדי ממשלה, ממש צריכים לעבור שינוי תפיסתי בדרך כדי שאנשים עם מוגבלות, בעיקר אנשים עם לקויות ראייה ועיוורים יוכלו לגלוש באינטרנט כמו כל אחד אחר ובעניין הזה הגעתי כדי לספר לכם על שיתופי הפעולה המדהימים שיש לנו עם איגוד האינטרנט הישראלי, אנחנו הולכים איתם יד ביד מזה שנים רבות, יש לנו אתר נגיש שבעצם נועד גם לאנשים עם מוגבלות וגם לאנשי מקצוע שמסביר איך מנגישים אתרי אינטרנט.

<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו הבנו את הקושי של תקנה 35 להנגשת אתרי אינטרנט וביחד איגוד האינטרנט הוביל את זה ביד רמה, עשינו שולחנות עגולים באיגוד האינטרנט, לצורך תיקון תקנה 35 ובמהלך חודש ינואר הקרוב תובא לדיון הרביזיה בתקנה הזאת.

<מיכל שיק הר-טוב: אנחנו עושים קורסים וכנסים משותפים, יש לנו עוד המון רעיונות לעשות ביחד ואני רוצה לציין שגם אנחנו עמותה והיום לעמותות מאוד קשה להתקיים רק מתרומות ואני חושבת שזה מאוד מבורך שעמותות מתקיימות מפעילויות.

<מיכל שיק הר-טוב: נכון, מרוויחים כסף, אבל הכסף הוא לא באמת רווח, הוא הולך למטרות טובות ונעלות בדיוק כמו שאנחנו עושים פה יחד עם איגוד האינטרנט ואני חושבת שזה מבורך ואני לא בטוחה שאם זה יגיע לידי המדינה אפשר יהיה להשיג את כל הדברים הטובים האלה.

אורי מקלב: תודה רבה על הדברים.

אורי מקלב: זו הזדמנות לברך אתכם על הפעילות החשובה.

אורי מקלב: הוועדה גם רואה עצמה כחלק מהמאמץ הזה, היא מקיימת דיונים בעניין הזה.

אורי מקלב: זה חשוב לנו חברתית, אנחנו צריכים לטפל בזה מבחינה ציבורית ואנחנו יודעים שככל שמתפתחת הטכנולוגיה הזאת אסור לנו להשאיר את העיוורים או את המוגבלים בצד.

אורי מקלב: נותנים היום הרבה מענים, פיתוחים טכנולוגיים שנותנים לבעלי המוגבלויות גם לנושא של עיוורים, הם יכולים להגיע להישגים בלתי רגילים, הם יכולים להיות משולבים באופן כמעט שווה עם אחרים, רק אם נצליח.

אורי מקלב: אם אנחנו לא ניתן שכל התחנות וכל הרחובות הצדדיים וכל המסת

אורי מקלב: עף מתוך הדבר הזה, לא ניתן להם את האפשרות, אנחנו פשוט שמים להם בעצם מכשול.

אורי מקלב: אנחנו שמים בפני עיוור מכשול.

אורי מקלב: פעם היה מכשול שהיו שמים לו אבן, היום אבן הוא יידע לזהות, אבל הוא לא יוכל להיכנס למקום שלא נגיש.

אורי מקלב: לכן אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה בשיתוף הפעולה הזה, הוא חשוב מאוד, אבל יש גרירת רגליים מסוימת, את אומרת.

אורי מקלב: את אוהבת לדון לכף זכות וזו גם מודעות אבל צריכה מודעות עמוקה קצת יותר.

אורי מקלב: לא מסתכלים היום הרבה על הסביבה ולא מסתכלים רחב, מסתכלים על המבט הקטן, שם זה בסדר, זה מה שאני צריך ואחרי הוא כבר לא נמצא שם.

אורי מקלב: דורון שקמוני בבקשה.

אורי מקלב: ראיתי שהיה לך הרבה מה לומר בעניין.

<דורון שקמוני: תודה.

<דורון שקמוני: אני עוסק בסייבר ורשתות, בין היתר אני חלק מוועדת המומחים הבינלאומית של אייקן בנושא אבטחה ויציבות הרשת.

<דורון שקמוני: הייתי בין מייסדי האיגוד והייתי נשיאו במשך כמה שנים והייתי פעיל במשך עשרים שנה והיום אני חבר איגוד קצת פחות פעיל באופן אקטיבי, עדיין מסייע כאשר אני מתבקש.

<דורון שקמוני: רציתי ראשית להגיד תודה על הדיון הזה.

<דורון שקמוני: יש לי קצת דז'ה וו מכיוון שהיה דיון דומה לפני לא מעט שנים, ב-2002, באכסניה הזאת עם זמירות די דומות, עם אמירות די מקבילות שהתשובה המרכזית אליהן הייתה הצגת עובדות.

<דורון שקמוני: אני רוצה לומר כאן אולי דבר הכי חשוב שאני מאוד גאה באנשים שנרתמו למושכות כרגע ועושים עבודה פנטסטית, כל הכבוד.

<דורון שקמוני: אני גאה להיות אחד ממי שנתן לכם את המושכות.

<דורון שקמוני: אני רוצה במסגרת הדיון הזה להעיר כמה נקודות מאוד קטנות וקצרות.

<דורון שקמוני: האחת, אני לא בטוח שכולם ערים לעובדה שהסיומת של מדינת ישראל הייתה השניה בעולם, אנחנו עוסקים פה המון בהשוואות בינלאומיות.

<דורון שקמוני: הסיומת השניה שיצאה מגבולות ארצות הברית, וזה היה בשנות השמונים.

<דורון שקמוני: זה קצת מקום לגאווה לאומית.

<רפאל הוידה: זה היה באוקטובר 1985.

<דורון שקמוני: זה קצת מקום לגאווה לאומית.

<דורון שקמוני: אני רוצה להתייחס בעיקר לנקודה המרכזית שעלתה כאן וזה שאלה של הקשר עם הממשלה, באיזה רמה צריכה להיות הסדרה פיקוח וכולי.

<דורון שקמוני: תמיד אהבתי לצטט בעניין הזה התייחסות של המקביל שלי בזמנו בבריטניה שנשאל את אותה שאלה, כי אותן שאלות נשאלות בכל המדינות פחות או יותר, אנחנו חיים בתוך עצמנו אבל בהסתכלות בינלאומית אותן שאלות נשאלות בכל המקומות.

<דורון שקמוני: התשובה שלו הייתה תשובה מעניינת מאוד, שאלו אותו האם הממשלה מפקחת עליך, האם אתה חלק מתהליך ממשלתי וכולי, והוא ענה "לא, אני פועל כגוף עצמאי לטובת ציבור המשתמשים בלבד.

<דורון שקמוני: אבל אני רואה את הממשלה כאן, מאחורי כתף ימין שלי ואני יודע שם עם יד מורמת וברגע שאעשה משהו לא כל כך מוצלח הם יתנו לי טפיחה קטנה על הכתף וידרשו ממני להסתדר ואם לא אעשה זאת הם יכולים לפעול בכוח הנתון להם" זאת אומרת במילים אחרות, כאשר פעולה מסוימת או שירות מסוים ניתן לקהילה בצורה מאוד מוצלחת במהלך עשרים וכמה שנים, יש מקום לבדוק היטב עד כמה נכנסים ברגל גסה, או האם פשוט מנצלים את זכותה של הוועדה הזאת או זכותה של הממשלה באופן כללי להביט תמיד על הדברים, להסתכל, לבחון אותם מפעם לפעם, ולהחליט האם יש מקום להתערב כי התערבות, כאשר מדברים על כל הפרמטרים שהוצגו כאן, יכולה ליצור בעיקר אפקט שלילי, אפקט מצנן.

<דורון שקמוני: רק לצורך ההשוואות הבינלאומיות, ואני חושב שאסיים בזה כדי לתת אפשרות גם לאדם הנוסף לדבר, העלו פה שתי נקודות בהשוואה בינלאומית שאני חייב לתקן אותן קצת.

<דורון שקמוני: הסקרים של אייקן שבאמת מדברים על כך שאחוז כזה ואחר מן הסיומות של ה-COUNTRY CODES הם באמת בהתערבות ממשלתית, המספר הוא נכון אבל חלק עצום מהמדינות והטריטוריות האלה הם אולי איים קטנים באוקיינוס השקט, המספר מאוד גדול.

<דורון שקמוני: כאשר מצמצמים מעט את ההתייחסות לאותן מדינות שאנחנו מעוניינים להיות בתוך קבוצת ההשוואה שלהן, הסטטיסטיקה משתנה לחלוטין.

<דורון שקמוני: ואנחנו מדברים על גופים שפועלים לטובת הקהילה עם לעיתים חקיקה קטנה או לא קיימת שמסדירה את הדברים, ובעיקר עם אובר-סייט, פיקוח ממרחק מסוים של המערכות השלטוניות שאומרות "באותו רגע שתתנהג באופן לא מוצלח, אנחנו נתערב.

<דורון שקמוני: דע לך שהמקל הזה נמצא בידינו, אנחנו יכולים להתערב אבל אנחנו לא רוצים לתקן דבר שאיננו שבור".

אורי מקלב: אתה אומר שאתה גם רואה את התהליך היום, את ההתנהלות היום כדבר לא שבור.

אורי מקלב: אם צריך לתקן, צריך לתקן באופן פנימי.

<דורון שקמוני: נכון.

<דורון שקמוני: אני חושב שבמהלך השנים גם הסתכלו הרבה מהקולגות שלנו עלינו בתור מקור לחיקוי וגם היום אפילו מדינות מתפתחות מסתכלות על איך בוצעו כמה דברים, למשל אותו IIX שתואר פה קודם וגם אלמנטים מסוימים במרשם השמות, התייחסו אלינו כדוגמה ופעלו בצורה דומה.

<דורון שקמוני: הדבר הנוסף שרציתי להתייחס אליו זה באמת דבר שעולה מדי פעם והוא נושא המחיר, האם המחיר הוא גורם מצנן, האם המחיר הוא גורם שמגביל פעילות בשוק הזה.

<דורון שקמוני: אני רק רוצה לציין שברמה השוואתית המחירים בישראל יחסית לסיומות נוספות בעולם הם נמוכים מאוד, הם לא הנמוכים בעולם, ב החלט לא, יש כמה מדינות שהמרשמים שלהן עצומים ויכולים להוריד מחירים עוד יותר, אבל המחירים פה הם נמוכים מאוד, אבל העיקר הוא שמחיר שם המתחם בין כלל ההוצאות של הקמה של אתר אינטרנט הוא מחיר שולי שבשוליים.

<דורון שקמוני: מדובר בכמה עשרות שקלים בשנה כאשר השעה הראשונה של המתכנת שבונה לך את האתר עולה יותר, כך שהדיון הזה הוא דיון מעניין הוא דיון תיאורטי - - -

אורי מקלב: דרך אגב, מבחינת החסמים לנושא של נגישות, זה גם שאלה של מחיר בסופו של דבר.

אורי מקלב: יש גם שאלה של מחיר, יכול להיות שכאן אולי כן צריך לראות איך להכנס לעניין.

אורי מקלב: לעסקים קטנים זה יכול להיות, אבל נגעת בדבר נכון מאוד, באופן יחסי למה שהעלו, רפי דיבר על מיליון, וגם היה נראה לי שזה לא חסם, שיש עוד חסמים.

<דורון שקמוני: הביטוי הוא בטל בשישים, הוא לחלוטין בטל בשישים.

<דורון שקמוני: העלות היא כל כך שולית שלהתייחס לזה בתור גורם מצנן בגדילה של מרחב השמות, אין כך הדבר בכלל.

<דורון שקמוני: אחד הדברים שכן קורים כאן הוא באמת שימור של מרחב השמות הישראלי כבעל זיקה לישראל.

<דורון שקמוני: קיימות סיומות בכל מיני איים אקזוטיים, אי בשם טובלו, שזכה בסיומת TV, ועושה מזה הרבה כסף.

<דורון שקמוני: ואגב, הוא אחד מאלה שהממשלה לוקחת לא מעט מאותו כסף, אבל הוא ניתק לחלוטין את הזיקה בין הסיומת לבין המשמעות הלאומית מקומית או איך שלא נקרא לזה.

<דורון שקמוני: בישראל נעשה פחות או יותר ההיפך, יש ייחוד של הסיומת הזאת לפעילות ישראלית, לשיפור התחרות, שיפור נגישות לאינטרנט.

אורי מקלב: בתקופות של חרמות, יש לזה גם משמעות לדבר הזה.

אורי מקלב: לגבי מחיר, אני מבין שבמחיר יש שני פקטורים.

אורי מקלב: הפקטור האחד הוא האגרה שלוקחים.

אורי מקלב: אין היום תחרות שוק, כשיש תחרות שוק המחיר קובע כללים, ואם אנחנו רואים כשל בעניין הזה, זה צריך לעבוד והלוואי שנוכל לעשות את זה בעוד דברים, אם אנחנו לא עושים את זה בתחום החקלאות ובעוד תחומים זה בגלל שיש לנו בעיה, חקלאים, יש לנו בעיות אחרות שאנחנו עם חסמים בעניין הזה.

אורי מקלב: אבל בתחום כזה, לא צריך להיות חסם, לכאורה רק של תחרות, אבל אם כפי שאמר רפי, אם יש אגרה גבוהה בסיסית אז התחרות היא מהדלתא, מכאן והלאה.

אורי מקלב: זאת שאלה אחת האם האגרה גבוהה או לא, והדבר השני – אם יש כללים נוקשים כדי להיכנס להיות רשם.

אורי מקלב: אם נניח הכללים ש אתם דורשים הם כללים סבירים והעבודה שיש עשר חברות, שנראה לי שזה לא קצת, עשר חברות בתחום של 230,000, לא נשמע לי שזה קצת.

אורי מקלב: זה לא נשמע חברה-שתיים, דיברנו על חתימה אלקטרונית, חתימה מאובטחת שיש חברה אחת שעובדת בזה, היא מרשה לעצמה.

אורי מקלב: זה לא רק בתחום הכסף, זה גם בתחום ההתנהלות והשירות.

אורי מקלב: אם חברה אחת עושה את זה והיא אומרת שהיא פותחת את הסניף שלה בשעה 10:00 ועורכי הדין מחכים וב-12:00 עדיין סגור, זה לא רק תחרות על כסף.

אורי מקלב: כסף ושירות דבוקים אחד לשני ואני גם חושב שזה חשוב מאוד, וכללים של פיקוח על השירות שנותנים וכולי, אלה דברים אחרים.

אורי מקלב: התחברתי מאוד למה שאמרת, ולזה בעצם התכוונתי כשסיפרתי את הסיפור עם הרב שך והאדמו"ר מסטמר, התכוונתי למילה שאמרת, שאני נמצא מאחוריך, אני הצל שלך, ואני משרת אותך ולכן גם טוב מישהו שאומר, טוב שיש משהו.

אורי מקלב: אלה שהלכו רחוק מדי, לכן גם הייתה התערבות.

אורי מקלב: אנחנו הרבה דברים תיקנו, באים כמו שוטרים אחרי האירוע.

אורי מקלב: ואז זה לא כל כך דבר טוב, אנחנו צריכים לתמוך בתהליך שהוא חופשי מצד אחד אבל נותן את המענה הכי מקצועי.

אורי מקלב: זו הדעה שלי, אבל אני לא אומר שאני אומר כאן דעה מוחלטת.

אורי מקלב: אני אומר את זה בתוך התנהלות, בתוך שיח.

אורי מקלב: אני מכיר את הצד השני, מישהי שבאה לרב שבעלה ברח והיא לא יודעת למה והוא אמר שהוא יחזור והשמש תמיד אמר שהוא לא יחזור, הוא הסביר למה הוא יודע שהוא לא יחזור אף פעם.

אורי מקלב: אני אומר את זה מכיוון שאני מכיר מה קורה כשיש התערבות ממשלתית, מה לעשות, המקצוע שלי הוא יותר מול תהליכים, מול רגולציה ממשלתית, מול פיקוח ממשלתי, מול התערבות ממשלתית, מול משרד שיש לו איזה עניין, אתם לא יודעים על מה מדובר פה, איזה קשיים מובנים יש בזה, רפי.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להכניס מייל למשרדים הממשלתיים, אתה יודע מה אנחנו עוברים עם הכנסת מיילים ממשלתיים?

אורי מקלב: אנחנו לא מסוגלים לעבור את המחסום הזה, עם מה לא, חקיקה, פעילות, הצעות, אנחנו לא מסוגלים לעבור את זה, זה נהיה פרויקט ממשלתי לאומי כשזה צריך להיות דבר כל כך טריוויאלי ופשוט שצריך להיות היום, שהיום מי שמתלונן זה לא רק הוועדה, זה האזרחים שמרגישים, לא גופים מסחריים, אזרחים פרטיים, בהתנהלות הפרטית הרגילה.

<קריאה: לדעתנו לא עלה כאן שום דבר שדורש עמדה של משרד התקשורת.

אורי מקלב: מה העמדה שלכם אבל?

אורי מקלב: צריכה להיות כאן התערבות ממשלתית, החקיקה שנמצאת כאן ברקע, או לא החקיקה דווקא.

אורי מקלב: המשרד צריך להגיד עמדה.

<רם חלפון: תודה.

<רם חלפון: אני אקצר כבוד היושב-ראש.

<רם חלפון: אני יושב ראש עמותת "נתיב לבית ועתיד" שהיא עוזרת, מטפחת, מעודדת משפחות ברוכות ילדים.

<רם חלפון: אגב, יש לנו צהרון, ארנונה רוצים שאנחנו נשלם, תארי לעצמך.

<רם חלפון: הוא מרוויח כסף אבל זה עובר למשפחות האחרות שצריכות, לדברים אחרים.

אורי מקלב: היית פה בוועדת הפנים היום ב-8:30?

<רם חלפון: לא אדוני, אני מצטער שלא הצלחתי להגיע, היו פקקים בדרך.

<רם חלפון: העלייה לירושלים זה קטסטרופה.

אורי מקלב: הנושא שהיה בוועדת הפנים היום, גביית ארנונה ממוסדות וארגונים מתנדבים אשר מטפלים באוכלוסיית אנשים עם מוגבלויות.

<רם חלפון: לזה התכוונתי להגיע, בהחלט.

<רם חלפון: אבל אני אשמח לראות את הפרוטוקול אחר כך באתר.

<רם חלפון: לענייננו, יש לנו אגב אינטרנט שהסיומת שלו היא ORG, בלי IL.

<רם חלפון: מ-גו דאדי, בזיל הזול.

<רם חלפון: זה דבר גדול.

<רם חלפון: גו דאדי זו חברה בארצות הברית וזו חברה ענקית, מס' 1 בעולם אני חושב, מבחינת הדומיינים וכולי.

<רם חלפון: אבל יש תחרות וזה בסדר.

<רם חלפון: מה שרציתי לומר, יש לנו פייסבוק.

<רם חלפון: יש לנו עוד רשתות חברתיות.

<רם חלפון: אין עליהן פיקוח.

<רם חלפון: צריך שיהיה פיקוח, חייב שיהיה פיקוח.

<רם חלפון: לא ייתכן שצוקרברג, אתם יודעים מה הפירוש, עיר של סוכר.

<רם חלפון: צוקר ו-ברג זה עיר.

אורי מקלב: ברג זה הר, אבל לא משנה.

<רם חלפון: סליחה, הר הסוכר.

<רם חלפון: הוא נראה כמו מדינה בפני עצמה, מדינה גלובלית.

<רם חלפון: מעבר להיותי יושב הראש של העמותה, יש לי גם הרבה מאוד אוהדים, חברים קבוצות וכן הלאה, למעלה מ-10,000 בסך הכל בכמה קבוצות.

<רם חלפון: יש לנו מאבק של תאגידי מים, יש קבוצה והתחלנו לנהל שם את המאבק ופתאום קיבלנו חסימה בפייסבוק.

<רם חלפון: איך אנחנו יכולים לדעת מה מי, מה קרה פה?

<רם חלפון: הרי ההפגנה הייתה אמורה להיות ואנחנו לא יכולים לצאת לציבור.

<רם חלפון: זאת אומרת שאין עליהם פיקוח.

אורי מקלב: אם זה היה ממשלתי היו חוסמים אותך הרבה יותר מהר.

<קריאה: אם היה לך דומיין משלך ולא היית מנהל את זה בפייסבוק, לא היו חוסמים אותך.

<רם חלפון: אבל זה נוגע למשפחות גדולות, מחייבים אותן בהרבה מאוד כסף.

אורי מקלב: אין איזה הסבר?

אורי מקלב: למה הוא חסם?

<רם חלפון: אין לזה שום הסבר.

אורי מקלב: מה כתבתם שם?

<רם חלפון: מה כתבתי, יש תאגיד, לא רוצים אותו, הוא לוקח כסף, הוא מרמה אנשים, משנה כל מיני דברים וכן הלאה, מוריד על האנשים לא יודע מה.

<רם חלפון: אבל זה לא הנושא כבודו.

<רם חלפון: מה שאני מבקש לדעת - - -

אורי מקלב: אני רק רוצה קצת להניח את דעתך, אנחנו מצמצמים עכשיו את התאגידים, במקום שיהיו כמה עשרות, יהיו 11 תאגידים.

<רם חלפון: כן.

<רם חלפון: אני מעורה בזה היטב.

אורי מקלב: יש בזה קצת תקווה.

<רם חלפון: יש איזו תקווה וחבל שלא יפורסם בפייסבוק כי זה עד ה-10 לחודש והחוק כבר עבר בוועדת השרים.

אורי מקלב: עבר גם בכנסת.

<רם חלפון: טוב.

<רם חלפון: מצאתי איזו שהיא דרך אחרת לסדר את זה, הרי יש הרבה חברים בקבוצה אז נותנים יד, עוזרים.

<רם חלפון: אבל בגדול למה זה צריך להיות ככה?

<רם חלפון: צוקר לא יכול לעשות מה שהוא רוצה.

<רם חלפון: אני אזרח וזכותי להביע את דעתי וזכותי להביא אותה לביטוי ברשת כזאת.

אורי מקלב: אתה נגד ההסדרה או שאתה בעד ההסדרה?

אורי מקלב: מצד אחד אמרת שצריך לעשות פיקוח, אם אני מבין אותך נכון אתה אומר צריך פיקוח, לא לאפשר לאלה שרוצים לעשות פיקוח ולחסום אותנו או משהו.

אורי מקלב: אתה לא רוצה רגולציה, אם הבנתי נכון.

<רם חלפון: קודם כל זכות הבעת הדעה והביטוי באופן חופשי, כן.

<רם חלפון: מצד שני, זכות כמו שיש לך שהמדינה צריכה לפקח על הסתה, על טרור, על אלימות וכן הלאה, היא צריכה גם לבדוק את חוסר סבירות של חסימות של אזרחים, אם זה בפייסבוק או במקומות אחרים, גם באינטרנט אנשים נחסמים משום מה, לא יודע.

<רם חלפון: אבל לא ייתכן שלא יהיו לזה כללים וכללים שקופים, כלומר אם צוקר החליט שהוא רוצה לחסום אותי, אני צריך לדעת על מה הוא הולך לחסום אותי, ואני לא רואה את זה.

<רם חלפון: זה לא שקוף.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: עורך דין ניצן ליבנה בבקשה.

<ניצן ליבנה: לגבי כל הדברים שעלו פה, שום דבר הוא לא תחת הסמכות של משרד התקשורת.

<ניצן ליבנה: אם רוצים איזו שהיא הפעלת סמכות או הסדרה, זה משהו שדורש החלטת ממשלה לגבי איזה משרד או איזה גורם יהיה אחראי לזה, אבל מכל הדברים שאנחנו שמענו פה ומדי פעם אנחנו מקבלים פניות ושאלות, אנחנו לא מכירים איזו שהיא בעיה שדורשת התערבות כרגע.

<ניצן ליבנה: זו העמדה שלנו.

אורי מקלב: לסיום רצית משפט, יורם.

<יורם הכהן: תודה.

<יורם הכהן: כיון שלא התייחסתי לשאלה של הצעת החוק אני רוצה להגיד דבר אחד, אני חושב שזה לא פתרון לבעיה שלא קיימת.

<יורם הכהן: זאת אומרת נוסח הצעת החוק, ואני חושב שאני מכיר חקיקת טכנולוגיה מכיוון שאני הייתי הרגולטור הראשון במדינת ישראל של גופים טכנולוגיים, רשם גורמים מאשרים, אז אני מכיר מה זה לעשות רגולציה של גופים טכנולוגיים.

<יורם הכהן: הייתי גם מהצד השני של מישהו שהיה הרגולטור שלי ואני יודע כמה המדינה מבינה במטריה שהיא מנסה להסדיר כשהיא מנסה להסדיר אופרציות טכנולוגיות וראיתי את נוסח החוק, הוא מנסה להקים פונקציית רישום ורשם כזאת שתהיה הדבר הכי גרוע שיהיה לתחום הדומיינים ומהצד השני אני באמת חושב שאין בעיה, מה שדורון תיאר פה, הוא תיאר את החיים שלי, זה היה פעם אצלו במובן של העין הפקוחה, אצלי העין הפקוחה זה שהדבר שהכי מטריד אותי זה טלפון שאני אקבל, ואיגוד האינטרנט מבין היטב את רגישות התשתית שהוא מנהל, הוא מנהל אותה כך כבר עשרים ומשהו שנים.

<יורם הכהן: לא בכדי אף אחד מגופי הסייבר של מדינת ישראל לא הגיע לדיון הזה למרות שהוועדה הזמינה אותם.

<עדי טאיטו-פרנקל: סליחה, אני נמצאת.

<עדי טאיטו-פרנקל: אני נציגת המטה הלאומי של הסייבר.

אורי מקלב: את מסכימה למה שדיברנו פה, לשיתוף הפעולה.

<עדי טאיטו-פרנקל: לאיזה מהחלקים?

<עדי טאיטו-פרנקל: כי היו פה הרבה דברים.

אורי מקלב: בחלק של הסייבר, שדיברנו על שיתוף הפעולה.

<עדי טאיטו-פרנקל: חד משמעית.

אורי מקלב: בשביל זה ביקשת להגיד, שיתוף הפעולה.

<יורם הכהן: חד משמעית.

<יורם הכהן: יש קשרי עבודה הדוקים עם גופי הסייבר של מדינת ישראל ואני חושב שבעניין הזה, יואב, אתה יכול לישון בשקט, ואני אגיד עוד משהו מאוד חשוב – ברגע שיש חקיקה, החקיקה גם פוטרת באופן טבעי גופים שעומדים בהוראות החקיקה מאחריות.

<יורם הכהן: אחת הסיבות שאיגוד האינטרנט מנהל את הדברים שלו כפי שהוא מנהל, כי הוא יודע שזו אחריות שלו ואף אחד לא יפטור אותו מאחריות.

אורי מקלב: תודה על הדברים.

אורי מקלב: אני רוצה להודות לכולכם על ההשתתפות בדיון.

אורי מקלב: אני רוצה שלא נצא מכאן בהרגשה שהדיון שלנו היה האם שמות מתחם זה תשתיות לאומיות או לא, חוק כן טוב או חוק לא טוב.

אורי מקלב: אנחנו דנו בדו"ח של איגוד האינטרנט ואנחנו רואים בכך זכות וחובה, אני מתנצל, הייתה כאן פעילות מתחת לרדאר שלכם, נעשו כאן כמה דברים שאנחנו מחויבים אליהם.

אורי מקלב: הדו"ח הוצג בפנינו בשקיפות, בפתיחות ואנחנו באמת ציינו את שיתוף הפעולה, אנחנו חושבים שצריך להעמיק ולהרחיב אותה, צריך לחזק את הדברים האלה.

אורי מקלב: הדברים הבסיסיים, כפי שאמרתי בתחילת הדברים איך אנחנו רואים את האינטרנט, איך אנחנו רוצים שהוא יתנהל במדינה, איך אנחנו רוצים שיתנהל במתחם הגלובלי, אלה דברים שנמצאים לפתחנו, אנחנו היום יותר נצרכים לדברים האלה.

אורי מקלב: יש דינמיקה שינויים, אנחנו צריכים להיות כל הזמן על שני הצדדים של הכתפיים, והדיון הוא חלק, כדיון ציבורי פתוח, הוא חלק שגורם לעניין הזה להיות יותר שקוף, יותר ברור ואני חושב ששינויים שנעשו ושנעשים הם שינויים חשובים, לא משנה אם בגלל איזה תהליכים.

אורי מקלב: ההתנהלות שלכם היא התנהלות ציבורית כרגע, היא צריכה להמשיך להיות התנהלות ציבורית, התנהלות שבאה לחזק את המטרה שקמתם והקמתם, צריך להדביק את מה שקורה בעניין הזה ואני ארצה לקיים דיון על הנושא של המחסור בכתובות.

אורי מקלב: זה דבר שהוא באמת יש בו צורך לדון בדיון ציבורי, להביא את המשרדים לפה ולראות את הגופים והאנשים, זה בעקבות הדיון.

אורי מקלב: הדיון העקרוני בעניין הזה, אם תהיה חקיקה – תהיה חקיקה.

אורי מקלב: הנושא הזה הוא מרתק ומעניין, יש בו השקפת עולם, הוא לא רק מדע מדויק, חלק מהדברים האלה תלויים גם בהסתכלות לתוך העניין ואנחנו נמשיך.

אורי מקלב: זה תם ולא נשלם.

אורי מקלב: תודה רבה לכולם.