ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 375, 2017-05-08 10:00

אורי מקלב: בוקר טוב, אפשר להגיד גם מושב טוב.

עודד פורר: קיץ טוב.

אורי מקלב: קיץ טוב.

אורי מקלב: קיץ בריא גם אומרים היום.

אורי מקלב: אנחנו פותחים את הישיבה הראשונה של המושב הזה של ועדת החוקה, חוק ומשפט, התבקשתי על-ידי היושב-ראש למלאות את מקומו.

אורי מקלב: היום י"ב באייר תשע"ז, ה-8 במאי 2017.

אורי מקלב: יש לנו מספר נושאים על סדר-היום, שמדברים על תיקון בתקנות בית-המשפט ובתקנות בית-דין לעבודה ובתקנות בית-המשפט לענייני משפחה.

אורי מקלב: אבל לפני זה יש לנו עוד נושא אחד – אה, זה גם נושא, זה גם בתוך תקנות בית-המשפט.

אורי מקלב: ונתחיל בנושא הראשון של ארמים.

אורי מקלב: בבקשה, מי מציג את זה?

<אורי שלומאי: בוקר טוב, אורי שלומאי, משרד המשפטים.

<אורי שלומאי: אנחנו מציעים בעצם למשך שלוש שנים לפטור את מי שרוצה להירשם בלאום הארמי, לפטור אותו מאגרה.

<אורי שלומאי: הסיבה היא שרק בשנת 2014 משרד הפנים הכיר בעצם ברישום של הלאום הארמי.

<אורי שלומאי: ועל מנת שאדם יוכל להירשם, לשנות את הלאום שלו כלאום ארמי, הוא צריך בעצם לגשת לבית-המשפט המחוזי, לשלם אגרה של 1,140 שקל על מנת לקבל פסק דין הצהרתי שהוא בן הלאום הארמי.

<אורי שלומאי: וקיבלנו פניות שבגלל האגרה הגבוהה אנשים נמנעים מלעשות את הפרוצדורה הזאת, וחשבנו שמן הכנון יהיה לפטור אותם למשך שלוש שנים, את מי שרוצה להירשם בלאום הארמי.

<אורי שלומאי: ההצעה הזאת נולדה בעקבות הצעת חוק של חבר הכנסת פורר, הצעת חוק פרטית, שרצתה לתת להם גם סיוע משפטי.

אורי מקלב: עכשיו אני מבין למה זה הנושא הראשון שעל סדר-היום, כי זה בא מתוך הצעת חוק שלך, זה נקרא פתיחה טובה בעניין הזה.

אורי מקלב: התעריף הזה – למה עוד הוא משמש?

אורי מקלב: מה ההגדרה של הלאום הזה?

אורי מקלב: מה עוד נכלל בתוך אגרה של 1,140?

אורי מקלב: זה נקרא שינוי לאום?

<אורי שלומאי: לא, זה פסק דין הצהרתי.

אורי מקלב: פסק דין הצהרתי?

<אורי שלומאי: כן.

אורי מקלב: זאת אומרת, זו אגרה שמשלמים אותה במקרים אחרים?

<אורי שלומאי: נכון.

אורי מקלב: זאת אומרת, זה חייב לעבור דרך פסק דין הצהרתי, התהליך הזה של שינוי הלאום?

<אורי שלומאי: נכון.

אורי מקלב: אני בכל אופן חושב, עשית כאן מהלך, זו השלמה של מהלך, באמת השלמה חשובה מאוד.

עודד פורר: קודם כול, אני חושב שזה חשוב.

עודד פורר: אני חושב שהחשוב הוא גם שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית במליאת הכנסת, ואנשים הבינו את הרצון, קודם כול, שיש לאוכלוסייה הזו של הנוצרים הארמים שיכירו בהם כנוצרים-ארמים ולא יראו אותם כמכלול של איזושהי קבוצת אוכלוסייה אחרת וגדולה, ושניתנת להם האפשרות הזו.

עודד פורר: היא ניתנה להם כבר ב-2014 להירשם כארמים, אבל המחסום הכלכלי והצורך לפנות לבתי-המשפט וכו' באמת יצר את כל התהליך הזה.

עודד פורר: לשמחתי, בסיכום שלי עם שרת המשפטים היא נענתה לעניין הזה, וגם משרד האוצר – אל"ף, של פטור מאגרה; בי"ת, גם האפשרות להירשם, לא להצטרך להוכיח את זה כל פעם מחדש, כשאנחנו מדברים משפחה גרעינית.

עודד פורר: זאת אומרת, אם אחד הגיש פסק דין הצהרתי, כבר אחיו, אביו, אמו, ילדיו, ייחשבו כארמים ולא יצטרכו גם הם לגשת לבית-המשפט.

עודד פורר: יש פה מצד אחד הפחתה של בירוקרטיה ורגולציה.

עודד פורר: מהצד השני גם הפחתה כלכלית.

עודד פורר: שלוש השנים האלה, אני חושב שזה חלון זמן סביר בשביל אנשים להירשם גם ולראות את עצמם כארמים.

עודד פורר: צריך להבין, שבמצב הקיים היום, אם משפחה של חמש נפשות רוצה להירשם כארמים, העלות היא 5,800 שקל.

עודד פורר: צריך לקחת את כל האגרות ביחד, שלא לדבר על הבירוקרטיה של פנייה לבית-משפט.

עודד פורר: אז באמת, בסיוע של שרת המשפטים, צריך לציין גם את היועץ שלה, את גיל, לטובה, שלקח את הנושא הזה וקידם אותו, יצרנו פה מערכת שלמה אחרת, בלי קשר רק לתקנות האלה, שתאפשר הקלה ברגולציה לאותם ארמים להירשם כארמים.

אורי מקלב: ארמי שנולד היום, אפשר כבר לרשום אותו כארמי?

עודד פורר: אם אביו רשום כארמי.

אורי מקלב: אבל אם אביו – הוא לא יכול.

אורי מקלב: זאת אומרת, רק אם אביו אז – ועכשיו זה כבר יהיה באופן אוטומטי, ברגע שאביו יהיה רשום.

עודד פורר: כן.

אורי מקלב: על כמה ארמים מדובר היום?

אורי מקלב: ידוע?

עודד פורר: המספרים וההערכות נעות.

עודד פורר: אני מציע שאולי שאדי פה יוכל - - -

אורי מקלב: שאדי, אבל לפני זה יש לנו את הממ"מ פה.

אורי מקלב: יש לנו מסמך של הממ"מ?

<אתי וייסבלאי: כן.

אורי מקלב: מסמך שיצא בעקבות ההצעה ב-2012?

<אתי וייסבלאי: יש מסמך שיצא בעקבות הצעת החוק, נכתב לחבר כנסת.

אורי מקלב: מה כתוב לפני זה?

אורי מקלב: זה אני לא צריך מסמך – מי קודם, הארמים או העברים?

אורי מקלב: מי קודם, זה ברור.

אורי מקלב: אתם לא יודעים מי קודם?

אורי מקלב: לא כתבתם מי קודם?

אורי מקלב: לא הסתכלתי, לא ראיתי את המסמך.

אורי מקלב: מי קודם, הארמים או העברים?

<קריאה: "ארמי אובד אבי".

אורי מקלב: יפה מאוד, "ארמי אובד אבי, וירד מצרימה".

עודד פורר: עכשיו קראנו את זה.

אורי מקלב: עכשיו בהגדה של פסח.

אורי מקלב: כן, אנחנו יכולים לקרוא את זה ביום רביעי.

אורי מקלב: יום רביעי זה פסח שני, מי שלא קרא את זה יכול להשלים את זה.

אורי מקלב: ביום רביעי זה פסח שני, יש אפשרות לקרוא "ארמי אובד אבי".

אורי מקלב: הארמים קודמים לעברים.

<שאדי חלול: אנחנו קודמים, אבל אנחנו עם אחד.

אורי מקלב: מארם נהריים.

אורי מקלב: למה זה ארמי?

אורי מקלב: אתה יודע למה זה ארמי?

<שאדי חלול: למה זה ארמי?

אורי מקלב: מנין השם ארמי?

אורי מקלב: ארם נהריים.

<שאדי חלול: ארם נהריים.

<שאדי חלול: אבל יש ארם צובא ויש ארם דמשק - - -

אורי מקלב: זה כבר היום, אבל המקור.

אורי מקלב: המילה אגרה היא לא בארמית?

<שאדי חלול: אגרה – כן, בארמית.

אורי מקלב: עצם האגרה היא מילה בארמית.

עודד פורר: "לפום צערא אגרא".

אורי מקלב: "אגרא דבי הילולא מילי".

אורי מקלב: האגרה זו אחת מהמילים הפופולריות.

אורי מקלב: אין תלמיד ישיבה שלא יודע מה זה אגרא בארמית.

אורי מקלב: אבל עצם האגרה היא מילה בארמית.

אורי מקלב: איך זה בעברית?

אורי מקלב: מה בעברית המילה לאגרה?

יעקב פרי: היטל, תעריף.

אורי מקלב: תעריף.

אורי מקלב: יפה.

אורי מקלב: אז בבקשה, אתי?

<אתי וייסבלאי: כתבתי מסמך בנושא הארמים, שמסביר את ההיסטוריה שלהם, את הקשר שלהם לעם היהודי, ואת הנושא של הזהות הלאומית הארמית בימינו, בישראל ומדינות אחרות.

<אתי וייסבלאי: ובהקשר של הנתונים, מדובר בחלק מהעדות הנוצריות שחיות פה בישראל, שנקראות עדות סיריאניות, כולל המארונים, סורים-אורתודוקסים, יוונים-קתולים, וגם יוונים-אורתודוקסים על-פי חלק מהטענות.

<אתי וייסבלאי: ככלל, כל האוכלוסייה הזאת, מתוך כ-134,000 נוצרים ערבים שחיים בישראל, קצת למעלה מ-100,000 יכולים לשנות את הלאום שלהם ללאום ארמי אם הם מעוניינים בכך.

<אתי וייסבלאי: עד כה, מאז שנת 2014, כשהיה אפשר לשנות, אז יש לנו 16 אנשים ששינו את הלאום ללאום ארמי.

אורי מקלב: כמה?

<אתי וייסבלאי: 16.

אורי מקלב: 16.

אורי מקלב: בכמה מוערך אבל הציבור?

עודד פורר: היא אמרה.

עודד פורר: יכול להגיע ל-100,000.

<אתי וייסבלאי: אפילו יותר.

אורי מקלב: בארץ?

<אתי וייסבלאי: כן.

אורי מקלב: טוב, תודה.

אורי מקלב: שאדי, חבל שלא ידעתי על זה, זה מסמך – יש איזה בעיה במסמך, שלא תמיד אנחנו מודעים שמסמכים מונפקים.

<אתי וייסבלאי: נכון, הוא נכתב עבור חבר כנסת ולא עבור הוועדה.

אורי מקלב: הוא נכתב עכשיו - - -

עודד פורר: עבור איזה חבר כנסת?

<אתי וייסבלאי: חבר כנסת חיים ילין.

אורי מקלב: למה הוא ביקש את המסמך הזה?

<אתי וייסבלאי: אני מניחה שבעקבות הצעת החוק הוא רצה לדעת יותר על הנושא, אבל צריך לשאול אותו.

אורי מקלב: יפה.

אורי מקלב: זה מסמך שצריך להיות – אני לא יודע אם אני יכול להסכים עם כולו, כי המקום שאברהם אבינו מגיע, לא נראה לי שזה נכתב פה.

אורי מקלב: אבל התחלתם קצת יותר מאוחר מכך שאברהם אבינו הגיע מארם נהריים ונקרא "ארמי אובד אבי".

אורי מקלב: בבקשה, שאדי.

אורי מקלב: זה יום שמח עבורך?

<שאדי חלול: צפרא טבא (אומר מילים בשפה הארמית).

אורי מקלב: יש שאלה.

אורי מקלב: ערבית זו שפה רשמית פה, אם הארמית זו שפה רשמית אני לא יודע.

<שאדי חלול: אז אמרתי צפרא טבא, בוקר טוב.

<שאדי חלול: אני רוצה להודות לכם שזימנתם אותי היום לוועדה (אומר מילים בשפה הארמית) מלל – דיבור (אומר מילים בשפה הארמית) ארמית שלנו.

<שאדי חלול: לשונו זה הלשון, השפה הארמית-סורית שלנו.

<שאדי חלול: אז כמו שאתה מבין, אני משמש יושב-ראש העמותה הארמית-נוצרית בישראל, עמותה שנוסדה ב-2007, אחרי שחזרתי מארצות-הברית.

<שאדי חלול: אני בעצמי סרן בצבא, בגדוד 890 של הצנחנים.

<שאדי חלול: חזרתי לארץ מהלימודים וייסדתי את העמותה, על מנת לשמר את הזהות הארמית, שפה אגב שעד היום אנחנו מתפללים בה, בכנסייה המארונית, הארמית שלנו, ובמיוחד בגוש-חלב, בבירעם, בחיפה, בכל מיני יישובים שיש בהם מארונים בארץ.

<שאדי חלול: ומאז שהייתי בארצות-הברית, ככה באמצע הלימודים העברתי הרצאה בארצות-הברית, וראיתי כמה חשוב שם, שהעולם לא מכיר את הקיום שלנו, ואמרו שהשפה הארמית נכחדה.

<שאדי חלול: אז אמרתי להם: לא, סליחה, היהודים גם עדיין מתפללים בה, וגם חלק מהיהודים לומדים בה.

אורי מקלב: לא מתפללים, לומדים בה.

<שאדי חלול: וגם אנחנו עדיין מתפללים בה ומדברים בה.

עודד פורר: הקדיש.

<אסף פרידמן: כתובה.

אורי מקלב: לא, לא מתפללים.

אורי מקלב: הקדיש - - -

<שאדי חלול: אז אנחנו, אמרתי להם, עם אחד.

<שאדי חלול: נכון, כל אחד הלך בדרכו, במיוחד אחרי מעמד הר סיני, ועם עשר הדיברות.

<שאדי חלול: נשארו ארמים פגאניים באזור סוריה, ומה שנקרא ארם, אזור ארם.

<שאדי חלול: ועם קבלת ישוע המשיח, קיבלנו את הנוצרים ונקראנו נוצרים ב-325 לספירה.

<שאדי חלול: ואז היה פיצול עוד יותר גדול - - -

אורי מקלב: אתה חושב שהחסם שלא רושמים זה בגלל התעריף, בגלל האגרה הגבוהה?

<שאדי חלול: ברור.

<שאדי חלול: אני יכול להגיד לך אישית, במשפחה שלי, שיניתי למשל, יש לי פה פסק דין מבית-המשפט, אני יכול להראות לך.

עודד פורר: הוא אחד מה-16.

<שאדי חלול: אבא שלי ואמא שלי עדיין לא שינו, לא בגלל שהם לא מאמינים, בגלל שזה קשה.

<שאדי חלול: אחים שלי, רק אח אחד שלי שניסה, הוא יכול מבחינה כלכלית לעמוד בזה - - -

אורי מקלב: התהליך הוא תהליך ארוך או תהליך קצר?

<שאדי חלול: זה תהליך ארוך.

<שאדי חלול: יכול לקחת גם לפעמים שלושה חודשים המתנה או ארבעה חודשים.

<שאדי חלול: אבל האגרות יכולות להגיע לא רק ל-1,180, אתה צריך גם עורך-דין שייצג אותך ויגיש לך תצהיר לבית-המשפט.

<שאדי חלול: זאת אומרת, אתה צריך לשלם גם שכר טרחה לעורך-דין, זה יכול להגיע ל-3,500 שקל ל-case מה שנקרא.

<שאדי חלול: אז פה אנחנו חוסכים את כל זה, ומאפשרים את הצדק שהתחלנו בו ב-2014.

אורי מקלב: אולי, עורך-דין פורר, אפשר לפעול גם בעניין הזה של - - -

עודד פורר: אז אני אומר, כחלק ממה שסיכמנו עם שרת המשפטים, הם לא יצטרכו עורכי-דין, משרד המשפטים מייצר טופס סטנדרט, אפילו אולי הם יציגו את ההסכמות.

עודד פורר: בסוף הם לא יצטרכו את כל הבירוקרטיה הזו.

עודד פורר: ההורים של שאדי ואח שלו יוכלו להירשם עכשיו כבר כארמים בלי שום בעיה, מאחר שהוא רשום כארמי אז המשפחה הגרעינית כבר מקבלת את זה.

עודד פורר: אולי משרד המשפטים יציג - - -

<אורי שלומאי: כן, יחד עם הפרקליטות ייצרנו מסמך מאוד נגיש, שאפשר בקלות רבה להגיש אותו לבית-המשפט, ולא צריך עורך-דין בשבילו, אפשר - - -

אורי מקלב: מי בודק את המסמך הזה?

אורי מקלב: אחרי ההגשה שתהיה בצורה קלה, מי עושה - - -

עודד פורר: בית-המשפט.

עודד פורר: גם לא צריך להגיע לבית-המשפט.

<אורי שלומאי: אתה מגיש אותו לבית-המשפט, ואחר כך בית-המשפט - - -

אורי מקלב: מה בית-המשפט עושה כדי לאמת את זה?

אורי מקלב: על סמך ההצהרה בלבד?

<אורי שלומאי: לא, בית-המשפט מבקש כל מיני אסמכתאות, שגם מופיעות פה.

<אורי שלומאי: ואלה אסמכתאות שיש לאדם בבית, לא צריך ללכת לעורך-דין בשביל האסמכתאות האלה.

<אורי שלומאי: ויש פה באמת רק תצהיר, שיהיה חתום על-ידי עורך-דין.

אורי מקלב: אבל מה עם האסמכתאות, שאדי?

<שאדי חלול: האסמכתאות שאני מכיר, בזמנו, כשהכירו במהלך בהתחלה היה צריך תעודת טבילה, שאתה משתייך לאותה כנסייה מארונית היסטורית; מכתב מכהן הדת שאתה בעצם עדיין משתייך ולא באת, כאילו חדש נכנסת אליה, זאת אומרת אתה מלידה שמה נמצא; ותרשים של משרד הפנים, שהיית פעם מאז שנולדת רשום – אתה יודע, היום זה נקרא תמצית רישום, בתמצית רישום של משרד הפנים כתוב לאום.

<שאדי חלול: מה שהיו כותבים לנו פעם: ערבי ודת נוצרית.

<שאדי חלול: זאת אומרת, הדת תמיד הייתה נמצאת כנוצרי, וכל מי שהוא בעצם ערבי ומשתייך לאחת מהכנסיות האלה והוא נוצרי, יכול להירשם כבן הלאום הארמי, על סמך האסמכתאות שהוא מביא מהכנסייה שהוא משתייך אליה.

<שאדי חלול: ויש רק כנסיות בודדות שמוסמכות לזה.

אורי מקלב: מי שלא נולד ארמי ורוצה להיות ארמי – יכול?

<שאדי חלול: לפי החוק הישראלי – לא.

<שאדי חלול: לפי ההכרה – לא.

<שאדי חלול: לפי ההכרה, זאת אומרת משרד הפנים - - -

אורי מקלב: לפי המסורת אצלכם - - -

<שאדי חלול: לא, לא, אתה לא יכול - - -

אורי מקלב: אתה לא יכול להחליט לבד?

<שאדי חלול: תראה, יש לאום ויש דת.

אורי מקלב: אין איזה רפורמה בעניין הזה?

<שאדי חלול: אין לנו רפורמה.

אורי מקלב: אין לנו איזה רפורמה בעניין, שגם מי שלא נולד יהיה.

אורי מקלב: מה הבעיה על הדרך ככה?

<שאדי חלול: תראה, אם אתה עכשיו אנגלי, ואתה מגיע לארץ ויושב בארץ ונהיה חלק מהכנסייה שלנו היום.

<שאדי חלול: מה, אתה ארמי?

<שאדי חלול: אתה לא ארמי, אתה אנגלי.

<שאדי חלול: אבל אם אתה היסטורית - - -

אורי מקלב: אין מישהו שיכול ככה לקבל אותך ולעשות ככה איזה משהו?

<שאדי חלול: לא, תקשיב, אנחנו יותר קשים מיהודים בעניין הזה.

אורי מקלב: איזה רפורמה.

אורי מקלב: למה לא לעשות רפורמה בעניין הזה?

אורי מקלב: אולי נדבר קצת עם אנשים שמבינים ברפורמה.

<שאדי חלול: תראה, אחרי כמה דורות, לפי הגדרה - - -

אורי מקלב: אחליט שאני ארמי.

אורי מקלב: למה על יהודי יכול מישהו להחליט שהוא יהודי - - -

<שאדי חלול: יהודי זה דת גם.

<שאדי חלול: תבין, זה אורח חיים - - -

עודד פורר: איך הגענו עכשיו לדיון על הרפורמה?

אורי מקלב: שאלתי אותו שאלה אחת:

אורי מקלב: האם מישהו יכול להחליט היום שהוא נהיה ארמי?

<שאדי חלול: אז עניתי לך.

אורי מקלב: הוא אומר לי: לא.

אורי מקלב: לא יכול להיות ארמי, הוא צריך להיוולד לארמי.

<שאדי חלול: אחרי כמה דורות - - -

אורי מקלב: אז שאלתי אותו, אם יכולה להיות אולי רפורמה בעניין הזה, למה צריך להיות מיושן כל כך.

<שאדי חלול: אז תקשיב, הרי מה זה ארמים, אנחנו לא מדברים על תורת הגזע פה, אנחנו מדברים על תורה תרבותית, השתייכות תרבותית מסוימת.

<שאדי חלול: אז אחרי כמה דורות שאתה משתייך לכנסייה, ונולדים לך ילדים, למשל 50, 80, 100 שנים – זה ארבע דורות כמעט.

אורי מקלב: הוא לא יכול להסכים שהיהדות זה רק דת, ומי שלא דת אז הוא לא יהודי?

אורי מקלב: זה לא לאום?

<שאדי חלול: זה עניין שלכם, זה כבר לא עניין שלי.

אורי מקלב: דב חנין יסכים שיהודי זה רק דת יהודית?

אורי מקלב: טוב, בפרק קצר, המסר הועבר.

אורי מקלב: אבל בסדר, הועבר והובן.

אורי מקלב: טוב, תודה רבה.

אורי מקלב: אנחנו יכולים להצביע על זה, נכון?

<שאדי חלול: אני רוצה רק להודות לכם.

אורי מקלב: אחרי.

דב חנין: רגע, יש בפנינו גם נושא של הטלת אגרות - - -

אורי מקלב: עוד לא הגענו לזה – של בתי-המשפט.

אורי מקלב: זה הנושא הראשון, זה סעיף 1.

אורי מקלב: סעיף 2 וסעיף 3 זה מה ששאלת.

אורי מקלב: אז בבקשה, מי מקריא?

אורי מקלב: אתה מקריא, אורי?

<אורי שלומאי: כבר את הנוסח?

אורי מקלב: כן, נצביע, למה לא?

<אורי שלומאי: נעבור להקראות של תקנות בית-המשפט לענייני משפחה?

עודד פורר: לא, לא, לא.

<אסף פרידמן: לא, להקריא את הנוסח של הארמים.

<אורי שלומאי: תקנות בתי המשפט (אגרות)(תיקון) (הוראת שעה), התשע"ז-2017.

<אורי שלומאי: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 83 ו-109 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד-1984, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:

אורי מקלב: יפה.

אורי מקלב: מי בעד?

עודד פורר: אני לא יכול להצביע.

עודד פורר: אין לנו חברים.

אורי מקלב: אין אף אחד חבר.

אורי מקלב: אז זה יהיה פה אחד איך שלא יהיה.

אורי מקלב: אני מצביע בעד.

אורי מקלב: בעד אישור התקנות – פה אחד

אורי מקלב: התקנה אושרה.

אורי מקלב: אנחנו מודים לך.

אורי מקלב: יש משהו בארמית שנקרא אסיא דמגן – מגן שווי, אתה יודע לתרגם את זה?

<שאדי חלול: אוסיו זה רופא.

אורי מקלב: רפואה שהיא ללא תשלום, ללא כסף, לא שווה שום דבר.

אורי מקלב: יש כזה מושג.

אורי מקלב: אבל במקרה הזה אנחנו יודעים שזה אחרת.

אורי מקלב: כאילו מה שלא משלמים, אתה לא קונה איזה משהו, לא מעריך את זה, זה לא שווה שום דבר.

אורי מקלב: אבל במקרה הזה זה לא.

<שאדי חלול: תראה, רשמו אותנו ערבים בחינם, תרשמו אותנו ארמים בחינם.

<שאדי חלול: תיקנו תיקון היסטורי.

<שאדי חלול: תודה לכם.

אורי מקלב: יפה, תודה.

עודד פורר: יישר כוח.

אורי מקלב: התחלנו את המושב בדיון הזה, אנחנו שמחים לעשות את זה.

אורי מקלב: אני גם חושב שצריך כל לאום, שיידעו מהו, ולכן אני תומך בעניין הזה, לא לערבב בין לאומים, כל לאום צריך לדעת להגדיר אותו.

אורי מקלב: וכמה שאנחנו יותר מחדדים את הדברים, הדברים יותר טובים.

אורי מקלב: זו תפיסת העולם שלנו.

אורי מקלב: <3.

אורי מקלב: תקנות בית המשפט לענייני משפחה (אגרות)(תיקון), התשע"ו-2016>

אורי מקלב: נעבור לתקנות הבאות, תקנה 2 ותקנה 3.

אורי מקלב: בבקשה, מי מציג?

<אורי שלומאי: אציג.

<אורי שלומאי: תקנות בית המשפט לענייני משפחה (אגרות)(תיקון) – התשע"ז-2017 צריך להיות.

<אורי שלומאי: הכוונה בתקנות האלה זה בעצם לדאוג לנשים ששוהות במקלט לנשים מוכות, ולתת להן פטור מאגרות בעניינים אקוטיים, בית-משפט לענייני משפחה, שהן למעשה המשמורת ומדור.

<אורי שלומאי: זה בבית-משפט לענייני משפחה.

<אורי שלומאי: ובכוונתנו גם כמובן להוסיף את זה בבית-הדין הרבני וגם בבתי-הדין האחרים.

<אורי שלומאי: אלה תמצית התקנות.

אורי מקלב: ומה זה התקנה השנייה?

<אורי שלומאי: התקנה השנייה היא תיקון בתקנות בית-דין לעבודה, שגם שם אנחנו רוצים לדאוג לעניינן של נשים שמצויות במקלט לנשים מוכות, שלמעשה לפי סעיף 9(ד) לחוק עבודת נשים, למעסיק אסור לפטר אישה שנמצאת במקלט.

<אורי שלומאי: אסור לו לפטר כשהיא נמצאת במקלט או 90 יום אחרי שהיא נמצאת במקלט.

<אורי שלומאי: ואם הוא מפטר אותה היא יכולה להגיש תובענה נגדו.

<אורי שלומאי: ואנחנו רוצים לפטור אותה באגרה, אם היא רוצה להגיש תובענה נגד אותו מעסיק שפיטר אותה.

אורי מקלב: אולי נעשה ביחד?

אורי מקלב: איזה עוד דברים אישה שנמצאת בתוך מקלט לנשים – לא נשים מוכות - - -

<נועה ברודסקי-לוי: לא, זה מקלט לנשים.

אורי מקלב: מקלט לנשים מוכות, זו ההגדרה.

אורי מקלב: בתוך הנושא של הגירושין מה עוד יכול להיות?

אורי מקלב: יש משמורת ויש מדור, מה עוד יכול להיות?

<אורי שלומאי: יש גם את החזקת ילדים, שגם הוא יכול להיכנס פנימה.

אורי מקלב: מה איתם?

אורי מקלב: למה את זה אתם לא מביאים?

<אורי שלומאי: אנחנו רוצים להכניס את זה פנימה, בעקבות הערה של נועה.

<אורי שלומאי: לא כתבנו את זה במפורש, אבל אנחנו כן רוצים להכניס את זה פנימה, בעקבות הערה של נועה.

<אורי שלומאי: וגם בעקבות חקיקת חוק הסדר התדיינויות והתקנות לפיו, אז אנחנו רוצים לפטור אישה כזאת מהאגרה של בקשה להסדר התדיינויות.

<נועה ברודסקי-לוי: יישוב סכסוכים.

<אורי שלומאי: של יישוב סכסוכים, לפי חוק הסדר התדיינויות.

אורי מקלב: אני באמת חושב, שאם מחילים משמורת ומדור, מה ההבדל?

אורי מקלב: אין שום הבדל, צריך להביא גם את החזקת הילדים וגם את ההסדר יישוב סכסוכים.

אורי מקלב: להיפך, בזה אנחנו מחייבים אותם אפילו, נכון, לפי החוק החדש?

<נועה ברודסקי-לוי: עכשיו זה חובה לפי חוק להסדר סכסוכי משפחה.

<נועה ברודסקי-לוי: וזה משהו שהוספנו, פרט 13 שהוסף לתקנות בית-המשפט לענייני משפחה (אגרות), שהם חייבים ב-100 שקלים.

<נועה ברודסקי-לוי: ואין סיבה לא לפטור אותם גם מזה, שעכשיו באמת כך נפתח ההליך.

אורי מקלב: חבר הכנסת חנין, אתה רוצה להתייחס לנושא הזה?

דב חנין: אני בעד ביטול האגרות.

אורי מקלב: כללי גם, להוסיף את הכול.

אורי מקלב: אפשר עכשיו להחליט על הכול?

אורי מקלב: גם על החזקת ילדים וגם על - - -

יעקב פרי: כל התקנה או שינוי של אגרה, יש הליך פורמלי שהוא קבוע בדברי חקיקה שונים, אבל הלכה למעשה צריך אישור של הוועדה הזו.

יעקב פרי: צריך לעיתים אישור של שרים אחרים – שר האוצר, לפעמים שר הכלכלה – וגם אישור של ועדת אגרות בין-משרדית.

יעקב פרי: פשוט זה עניין פורמלי, אז על מנת לקדם את זה - - -

אורי מקלב: לא, אז אפשר לאשר את זה בהתניה שהם יאשרו את זה?

<אורי שלומאי: אז ככה: במקרה הזה, הנושא של החזקת ילדים זה משהו שהיה ברור שאנחנו צריכים להכניס אותו, הייתה פה טעות טכנית.

<נועה ברודסקי-לוי: זה גם מופיע בדברי ההסבר.

<אורי שלומאי: זה גם מופיע בדברי ההסבר.

<אורי שלומאי: הייתה פה טעות טכנית שלא הכנסנו אותו, זה היה ברור - - -

אורי מקלב: הנושא הפורמלי, אפשר לעשות אותו בהתניה?

<אורי שלומאי: יש פה נציג של משרד האוצר.

<דורון סמיש: - - -

<אורי שלומאי: יש את הבקשה ליישוב סכסוך, אגרה של 100 שקל.

<נועה ברודסקי-לוי: הבקשה ליישוב סכסוך, מה שהוספנו בעצם לפני כמה חודשים פה בוועדה, על הסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה.

יעקב פרי: זה פשוט בגלל סדר הדיונים.

יעקב פרי: זה קרה לאחר - - -

<נועה ברודסקי-לוי: נכון.

אורי מקלב: כן, כן, זה יכול להיות שלא ידעתם את זה.

אורי מקלב: אני מבין שאפשר לעשות את זה.

אורי מקלב: מי עוד מבקש להתייחס?

אורי מקלב: האורחים כאן בעניין הזה?

אורי מקלב: באתם בשביל הסעיפים האלה?

אורי מקלב: אני שואל.

אורי מקלב: יש מישהו שרוצה להתייחס, לתמוך, להתנגד?

דב חנין: ביטול אגרות זה דבר טוב ולכן צריך לקדם אותו.

אורי מקלב: אין מי שמתנגד לזה, נכון.

אורי מקלב: אבל לפני שאגיד את מה שאני מבקש להתייחס לזה, אני רוצה קודם כול לשאול כמה שאלות.

אורי מקלב: המעון לנשים מוכות, כמה זמן צריך לשהות כדי לקבל את הפטור?

אורי מקלב: מי ששהתה שלושה חודשים, אבל התחילה בתהליך יום אחרי שהיא הצליחה, אז היא לא תקבל את הפטור?

אורי מקלב: מספיק יום אחד ואתה מקבל את הפטור?

<אורי שלומאי: לא הגבלנו.

אורי מקלב: אבל איך זה יעבוד?

<אורי שלומאי: אמרנו שמי שנמצאת בחוק לפי ההגדרה שלו לפי חוק עבודת נשים.

<אורי שלומאי: יש שם את ההגדרה - - -

אורי מקלב: זה לגבי פטור לגבי בית-דין לעבודה.

<נועה ברודסקי-לוי: לא, בשניהם.

<נועה ברודסקי-לוי: אם נשאר הנוסח כמו שהוא כרגע, הנוסח המוצע כרגע הוא שאם האישה נמצאת כרגע במקלט לנשים מוכות אין פה הגבלה של זמן.

<נועה ברודסקי-לוי: זאת אומרת, אם באותו רגע היא נמצאת, זה נכון, יום אחרי כבר לא, ואם היא יום אחד היא תקבל.

<אורי שלומאי: אנחנו מדברים על סיטואציה שהרבה פעמים האישה בורחת מהבית, ואז היא צריכה להתקיים ממשהו, היא צריכה מזונות, היא צריכה נושא של החזקת ילדים.

<אורי שלומאי: זה יכול להיות ממש מרגע לרגע, לא רצינו להגביל.

אורי מקלב: זה תהליך ארוך.

אורי מקלב: זה לא שהיום היא הולכת לבית-משפט היא מקבלת את זה.

<אורי שלומאי: היא יכולה לקבל מזונות זמניים.

אורי מקלב: כן, זו תחילתו של תהליך.

אורי מקלב: המעון לנשים, הפטור הזה בא בגלל צורך סוציאלי או שזה בא בגלל שמי שנמצאת – מי שנמצאת במקלט לנשים מוכות, אלה דווקא נשים במצב סוציאלי נמוך או מעוטי הכנסה, או יכול להיות גם מישהי שצריכה את ההגנה הזאת גם אם יש לה וילה בסביון?

<אורי שלומאי: אז יש ויש.

<אורי שלומאי: יש הרבה שהן באמת מעוטות יכולת.

<אורי שלומאי: ואז בשביל להוכיח את זה הן צריכות להביא כל מיני אסמכתאות וטפסים, שהרבה פעמים נמצאים אצלן בבית, והן לא יכולות להגיע הביתה בשביל לקחת אותם.

<אורי שלומאי: הן יוצאות עם חבילה קטנה, עם תיק קטן, ואנחנו לא רוצים להקשות עליהן, כדי שיתחילו למצוא את כל האסמכתאות האלה.

<אורי שלומאי: אנחנו לא רוצים להקשות על הנשים האלה שיוצאות מהבית.

אורי מקלב: לא, אני מבין.

אורי מקלב: אני רק שואל מאיפה זה הגיע.

אורי מקלב: זאת אומרת, אנחנו עושים פטור, לא עושים פטור סוציאלי, אנחנו אומרים שאישה שנמצאת במעון לנשים מוכות, מי שנמצאת במצב הזה, מה שלנגד עינינו היה לא עכשיו איזו רפורמה בבתי-המשפט, אלא בא להקל – אנחנו רואים, מי שנמצאת במקלט לנשים מוכות זה לא משנה, גם אם יש לה וילה היא צריכה היום לחיות במקלט, אנחנו מניחים שצריך להקל עליה.

אורי מקלב: יכול להיות שלא הכסף הבעיה שלה – בעצם האיומים, היא מאוימת, היא נרדפת.

אורי מקלב: אני מניח שגם לא כל הנשים מגיעות בבריחה, יש אפילו שיכולות לבוא עם מזוודה, היא חושבת שיקל עליה את התהליך.

אורי מקלב: כפי שלי ידוע, בגלל שבזמנו ליוויתי, זה לא חייבת להיות אישה שבורחת מהבית, מיד בבריחה עם תיק קטן מהעבודה.

אורי מקלב: יש כאן מישהו שמכיר את הנושא של נשים מוכות, את המעון?

אורי מקלב: יש כאן מישהו מהרווחה?

<אורי שלומאי: דיברתי הרבה עם משרד הרווחה.

<אורי שלומאי: הרעיון היה להקל עליהן בפרוצדורה.

<אורי שלומאי: בשביל לקבל פטור בבית-משפט זו פרוצדורה.

<אורי שלומאי: בשביל הפרוצדורה הזאת צריך להביא אסמכתאות, צריך להביא כל מיני אישורים על שבאמת היא זכאית לפטור, דברים כאלה.

<אורי שלומאי: לא תמיד בנמצא של האישה - - -

אורי מקלב: לא, אבל יש כאלה שיכולות לשלם את זה, אנחנו אומרים בכל אופן.

אורי מקלב: אתה רק יכול להסביר לי, איך אתה רואה לנגד עיניך, שתי נשים נמצאות באותו חדר במעון לנשים מוכות, ושתיהן צריכות ללכת לבקש משמורת או מדור, ואחת רוצה ללכת לבית-דין רבני – היא תשלם, ואחת תלך לבית-המשפט – היא לא תשלם.

אורי מקלב: תגיד לי, אתה חושב שזה יכול להיות דבר כזה?

<אורי שלומאי: לא, אני חושב שהפטור הזה צריך להיות גם בבית-דין רבני וגם בבית-דין שרעי, חד-משמעית.

<אורי שלומאי: ובאמת הצענו את הפטור הזה להנהלת בתי-הדין.

<אורי שלומאי: הם קיבלו אותו, אבל הם עיכבו אותו מסיבות שלהם, כל מיני סיבות של תקנות אחרות שהם רצו לקדם.

אורי מקלב: הם עיכבו אותו?

<אורי שלומאי: הם לא רצו בינתיים לקדם - - -

אורי מקלב: אתה צריך את ההסכמה שלהם?

אורי מקלב: הם לא הסכימו?

אורי מקלב: שמעתי בדיוק הפוך, שהם לא נמצאים פה לאות מחאה שלא מביאים אותם.

אורי מקלב: אז זה מה שאני יודע.

אורי מקלב: אני באמת שואל, שתי נשים, אחת במצב סוציו-אקונומי מאוד מאוד קשה, ואין לה באמת, והיא צריכה לשלם, ואחת שנמצאת – היא תשלם.

אורי מקלב: איך אנחנו יכולים להביא?

<אורי שלומאי: אנחנו לא חולקים בעניין הזה.

אורי מקלב: אני שואל יותר מזה, אני שואל הפוך.

יעקב פרי: אני רוצה לענות על השאלה הזאת.

אורי מקלב: מישהו יעלה הדעת להביא פטור לבית-דין רבני ולא לבית-משפט?

יעקב פרי: הרב מקלב, אענה על השאלה.

יעקב פרי: אין ספק שזה לא המצב שצריך להיות בו, וגם אין לנו כוונה שזה יהיה.

יעקב פרי: נפעל במהירות הגדולה ביותר כדי להביא - - -

אורי מקלב: אגיד לך גם מה המשמעות שאני כרגע חושב.

אורי מקלב: מה תהיה המשמעות?

אורי מקלב: תראו את בתי-הדין האלה, שמה כל דבר יקר, שמה צריך לשלם כסף, סוחטים מנשים.

אורי מקלב: בבית-המשפט מקבלים את זה בחינם, למה בבתי-הדין צריך לשלם?

אורי מקלב: מה תסביר?

יעקב פרי: נמצאים כעת במהלך רחב של הצעת האגרות.

אורי מקלב: אני רק רוצה להסביר.

אורי מקלב: הייתי בשולחן הזה לא לפני הרבה זמן, כשדיברנו על השוואת האגרות, באו והעלו את אגרות בתי-הדין.

אורי מקלב: באו והעלו.

אורי מקלב: נשים שאין להן, אמרו: לא, תשלמו יותר.

אורי מקלב: למה?

אורי מקלב: לא יכול להיות שבית-המשפט יהיה יותר גבוה.

אורי מקלב: וזה מדובר על דברים היסטוריים שלא יצרנו אותם, אלא גם שמאפיינים - - -

יעקב פרי: כחלק מהמהלך הכללי הזה אנחנו - - -

אורי מקלב: אתה בא היום לשינוי המצב, ואתה מביא רק בתי-המשפט ואתה לא מביא את בתי-הדין?

אורי מקלב: לא הייתי מסוגל לעשות דבר כזה.

יעקב פרי: קיבלנו נוסח מהנהלת בתי-הדין הרבניים של אגרות נוספות.

יעקב פרי: אם אתה זוכר מהדיון היו, עוד היו שובלים מסוימים שהתחייבנו לטפל בהם, וזה בטיפול וזה נמצא שם וזה יתוקן במהרה.

יעקב פרי: אנחנו עובדים במלוא המרץ כדי שזה יובא לוועדה בהקדם.

אורי מקלב: במה זה תלוי?

אורי מקלב: אישה תבוא לשאול אותי, למה אני צריכה לשלם, מה אגיד לה: תשמעי, הרב יעקובי, יש לו כמה דברים?

אורי מקלב: אל מי זה מדבר דבר כזה?

יעקב פרי: זה עניין של שבועות.

יעקב פרי: אפשר להספיק את זה במושב הנוכחי.

<אורי שלומאי: אין מחלוקת.

יעקב פרי: אין פה מחלוקת.

יעקב פרי: יש פה ניסיון לייצר דרמה כשאין אותה.

אורי מקלב: איך אני יכול לצאת לרחוב מחר, אם אני לא מאשר?

יעקב פרי: כי אמרנו בצורה הברורה ביותר שזה לא עניין מהותי, זה עניין פרוצדורלי, והוא יתוקן.

אורי מקלב: בסדר, אז מה הבעיה להביא את זה?

אורי מקלב: אם זה היה נושא של רפורמה בבית-המשפט – הרי באנו לטפל בנשים האלה.

אורי מקלב: לא טיפלנו עכשיו בבתי-המשפט, אמרנו: שמע, בית-המשפט לבד, בתי-הדין לבד, באנו לטפל בנשים.

אורי מקלב: באנו לבתי-המשפט, באנו לבתי-הדין לעבודה, באנו לבתי-משפט רגילים, ובתי-הדין הרבניים הרגשנו שאנחנו יכולים להביא את זה בלי זה.

אורי מקלב: אני מרגיש עם זה לא נוח, זה לא רק הנושא המהותי.

יעקב פרי: גם אני מרגיש עם זה לא נוח, כי זה מוטל עלי לטפל בעניין הזה מטעם משרד המשפטים, ואני מתחייב לטפל בו בהקדם.

אורי מקלב: אז מה אתם מציעים?

אורי מקלב: אז בואו נכניס את זה באותה הגדרה של – אם אנחנו יכולים.

<נועה ברודסקי-לוי: אם אתם מפרידים את הנקודה הזאת ומתקדמים איתה לגבי פטור לנשים - - - כמה זמן ייקח לכם להביא את זה?

אורי מקלב: שוב, צריך לעשות שני מהלכים שיכולים להיות קצרים מאוד.

אורי מקלב: לא צריך לתלות את זה אחד בשני.

אורי מקלב: מה זה קשור?

אורי מקלב: אתם באים לטפל במעון לנשים מוכות, צריך להביא את הפטורים גם בבתי-המשפט וגם בבתי-הדין.

אורי מקלב: חבר הכנסת חנין תומך במתן פטור לכולן, אז האחרון שיסכים לאפליה - - -

יעקב פרי: אם מבקשים להפריד, אז כל מה שצריך זה אישור שר האוצר ואישור של ועדת אגרות, וזה יכול להיות עניין - - - מאוד.

יעקב פרי: אני מניח ששר האוצר יכול לאשר את זה - - -

<דורון סמיש: - - -

<אורי שלומאי: כמה שבועות.

אורי מקלב: 30 יום יספיקו?

יעקב פרי: בוודאי.

אורי מקלב: 30 יום וזה יחול רטרואקטיבית.

אורי מקלב: בהחזרים.

אורי מקלב: מהיום שחל על בתי-המשפט - - -

יעקב פרי: רטרואקטיבית זה בעיה, אבל אני חושב שתוך 30 ימים אפשר להספיק לעשות את הדבר הזה.

יעקב פרי: יכול להיות שאפשר כבר להביא את הכול.

יעקב פרי: אם נספיק לכנס את ועדת האגרות במהלך 30 ימים לא צריכה להיות בעיה.

אורי מקלב: אז אתם תוך 30 יום מביאים את זה לוועדה.

אורי מקלב: מנהל הוועדה יביא את זה מהר לשולחן הוועדה.

יעקב פרי: אם תקבעו, כן, נעשה מאמץ לעשות את בתוך 30 יום.

יעקב פרי: זה בידיים שלי.

אורי מקלב: אני גם יכול להחיל את זה, כמו שהסכמתם על החזקת ילדים, לעשות את זה בהתניה, אפשר גם להספיק את זה.

אורי מקלב: מה ההבדל בין החזקת ילדים שהסכמתם בהתניה - - -

<נועה ברודסקי-לוי: זה הכול צריך להיות זהה.

<דורון סמיש: אסביר מה ההבדל.

<דורון סמיש: התניית ילדים בנושא של ה-100 שקלים אלה נושאים שעלו בדיון בוועדת אגרות וועדת אגרות הכירה אותם, ואחד נפל משיקולי נוסח והשני נפל משיקולים של סדר הגשה.

<דורון סמיש: וזה לא היה משהו שהם לא הכירו.

<דורון סמיש: הנושא הזה טרם הוגש לוועדת אגרות.

אורי מקלב: אתה צודק, אז זה קל וחומר.

אורי מקלב: אבל על מה אנחנו מדברים?

יעקב פרי: הרב מקלב - - -

אורי מקלב: סליחה, יעקב, הבנת אותי, אבל לכן תן לי לחדד את מה שהוא אומר.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על משמורת ומדור – דנתם בזה, מה זה משנה איפה זה, בבתי-הדין או בבתי-המשפט?

אורי מקלב: בהחזקת ילדים אתה מסכים להביא את זה, להחיל את זה, אפילו שלא דנתם.

אורי מקלב: משמורת ומדור דנתם, אני לא מבקש על משהו אחר.

אורי מקלב: מה זה משנה אם זה נעשה בציר של בית-המשפט או בית-הדין.

יעקב פרי: הרי מדובר בתקנות.

יעקב פרי: כדי שתקנה תהיה בעלת תוקף היא צריכה להתפרסם ברשומות, ומחלקת רשומות, אני מדבר עכשיו במשפט מנהלי, לא תפרסם תקנה חדשה אם היא לא תראה מול עיניה מכתב של שר האוצר ומכתב מוועדת האגרות הבין-משרדית.

יעקב פרי: אז גם אם נרוץ כאן קדימה, בסוף זה יתעכב שם.

אורי מקלב: אז נסכם שגם החזקת ילדים וגם יישוב סכסוכים וגם בתי-הדין בתוך 30 יום מגיעים.

<קריאה: בסדר.

אורי מקלב: אז אם כך, נשאר להקריא את הנוסח.

<נועה ברודסקי-לוי: אנחנו יכולים להכניס.

<נועה ברודסקי-לוי: את החזקת ילדים - - -

אורי מקלב: אנחנו מביאים את זה תוך 30 יום.

<אורי שלומאי: אולי עדיף לא להצביע ונביא את זה תוך 30 יום, ואז נצביע על הכול.

<אורי שלומאי: אולי נביא עוד - - -

אורי מקלב: אין לי שום בעיה.

אורי מקלב: רק נסכם את הדיון.

אורי מקלב: גמרנו, רק צריכים - - -

<נועה ברודסקי-לוי: בית-הדין לעבודה.

<נועה ברודסקי-לוי: זה כן אפשר.

אורי מקלב: אוקיי.

אורי מקלב: אז בית-דין לעבודה אפשר או שאתם גם רוצים בית-דין לעבודה - - -

יעקב פרי: למה לא לסיים עם זה?

<אורי שלומאי: בית-דין לעבודה אפשר.

<נועה ברודסקי-לוי: אבל רק עוד נקודה אחת לפני שאנחנו עוברים לבית-הדין לעבודה.

<נועה ברודסקי-לוי: הוועדה שלנו אישרה לפני למעלה מחודשיים את התקנות של השוואת אגרות בין בתי-הדין לבתי-המשפט, מה שכבר עלה פה, וזה עדיין לא פורסם ובעצם לא נכנס עדיין לתוקף.

אורי מקלב: שם המפתח יהיה לכול 30 יום.

יעקב פרי: צריך לפנות בעניין הזה לגורם המתקין.

יעקב פרי: זאת אומרת, הכנסת אישרה, ואין סיבה שזה - - -

אורי מקלב: טוב שאת מתריעה בעניין הזה.

אורי מקלב: אפשר להקריא.

<אורי שלומאי: תקנות בית הדין לעבודה (אגרות)(תיקון), התשע"ז-2017.

<אורי שלומאי: בתוקף סמכותי לפי סעיף 43(ב) לחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969, לאחר התייעצות עם שר הכלכלה באישור שר האוצר - -

<נועה ברודסקי-לוי: זה בעצם עכשיו לא שר הכלכלה, זה בעצם שר העבודה, הרווחה - - -

<אורי שלומאי: נכון, שר העבודה והרווחה.

<אורי שלומאי: - - לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לפי סעיף 1 לחוק יסוד: משק המדינה, אני מתקינה תקנות אלה:

<נועה ברודסקי-לוי: זה צריך להיות 28 לדעתי.

<נועה ברודסקי-לוי: טוב, נבדוק את זה.

<אורי שלומאי: יכול להיות.

אורי מקלב: חבר הכנסת דב חנין במקום חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אורי מקלב: מי בעד?

<נועה ברודסקי-לוי: אגב, למה 30 ימים אחרי, למה זה לא יכול להיכנס לתוקף מיד?

<נועה ברודסקי-לוי: זה בעצם גביית אגרה.

<אורי שלומאי: בגלל הנהלת בתי-המשפט.

<אורי שלומאי: רצינו שייקח לזה 30 יום כדי - - -

אורי מקלב: אפשר לנסח עד 30 יום?

<נועה ברודסקי-לוי: בדרך כלל אנחנו מעדיפים תאריך מדויק.

<נועה ברודסקי-לוי: אבל, חנית, יש אפשרות להחיל את זה במיידי?

<חנית אברהם בכר: לא צריך להיות בעיה.

<נועה ברודסקי-לוי: אז ברגע שיש פרסום.

אורי מקלב: ברגע שיש פרסום.

אורי מקלב: אם יתפרסם.

אורי מקלב: מי בעד?

אורי מקלב: בעד אישור התקנות – פה אחד

אורי מקלב: תודה רבה לכולם.

אורי מקלב: יום טוב.