ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 367, 2017-03-21 11:00

אוסאמה סעדי: בוקר טוב לכולם.

אוסאמה סעדי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אוסאמה סעדי: היום 21 במרץ 2017, ואני ממלא את מקומו של יו"ר הוועדה הקבוע לצורך ישיבה זו.

אוסאמה סעדי: על סדר-היום הצעת חוק השכירות והשאילה (תיקון), התשע"ו-2016 .

אוסאמה סעדי: מדובר בהצעת חוק ממשלתית שעברה בקריאה ראשונה ועוד שש הצעות חוק פרטיות שעברו בטרומית.

אוסאמה סעדי: היום נשמע את משרד המשפטים, שהגיש את הצעת החוק הממשלתית, גם את מציעי הצעות החוק הפרטיות וגם את יתר המוזמנים שהגיעו, וחלק אפילו שלחו לנו עמדות בכתובים – האגודה לזכויות האזרח והתאחדות הסטודנטים הארצית.

אוסאמה סעדי: אנחנו מברכים את כולם וניתן זמן לשמוע את עמדותיכם בנושא הזה.

אוסאמה סעדי: אקדים ואומר שמדובר בחוק ישן מאוד, מ-1971, ומאז זרמו הרבה מים בירקון – או בירדן, איך שמסתכלים על זה.

אוסאמה סעדי: מאז גם היו הרבה הצעות לשינויים ותיקונים, גם במסגרת הפסיקה וגם במסגרת האקדמיה.

אוסאמה סעדי: נדמה לי שאפילו היתה ועדה ב-2015.

אלעזר שטרן: ב-2015 היא סיימה את העבודה.

אלעזר שטרן: ב-2006 הוגשו - - -

אוסאמה סעדי: הוגשו המלצות, אחרי זה היתה הצעת חוק ויצא תזכיר.

אוסאמה סעדי: על סמך התזכיר יש לנו את הצעת החוק הממשלתית.

אוסאמה סעדי: חלק מהצעות החוק הפרטיות אימצו לתוכן את מה שיש בתזכיר, למרות שבהצעת החוק הממשלתית יש שינויים מהתזכיר שהופץ.

אוסאמה סעדי: יש שוני בין הצעת החוק הממשלתית לבין הצעות החוק הפרטיות.

אוסאמה סעדי: ההצעה הממשלתית לא מדברת על פיקוח, על הגבלה על דמי השכירות בכלל אלא היא מתייחסת בפרק הראשון לתיקונים כלליים לחוק השכירות והשאלה, ולא רק בעניין שכירות דירות למגורים אלא שכירות באופן כללי.

אוסאמה סעדי: החלק השני הוא שמציעים פרק מיוחד לחוזי שכירות למגורים.

אוסאמה סעדי: כמובן שאני מברך באופן אישי על הפרק הזה, כי באמת צריך פרק מיוחד והוראות מיוחדות לעניין דירה למגורים, להבדיל משכירות עסקית או שכירות למטרות אחרות.

אוסאמה סעדי: נפתח ונשמע את המציעים של הצעות החוק הפרטיות, אחרי זה נשמע את משרד המשפטים, את הייעוץ המשפטי של הוועדה ואחרי זה נשמע את הארגונים ואת אלה שמבקשים.

אוסאמה סעדי: אתחיל בהצעת חוק פרטית של חברתי סתיו שפיר וחברי כנסת אחרים, פ/1229/20.

אוסאמה סעדי: בבקשה, סתיו.

אוסאמה סעדי: אני נותן חמש דקות לכל חבר כנסת מהמציעים.

סתיו שפיר: תודה רבה.

סתיו שפיר: אני מאוד נרגשת שהגענו ליום הזה ולדיון בהצעות החוק החשובות האלה.

סתיו שפיר: החוק הזה עבר מסע ארוך, ועדיין עובר מסע ארוך.

סתיו שפיר: אנחנו מקווים מאוד שהוא יגיע לקו הסיום וייכנס לספר החוקים בהקדם האפשרי.

סתיו שפיר: זה חוק שנמצא על שולחנה של הכנסת כבר שתי כנסות, יותר משלוש שנים.

סתיו שפיר: הוגש בווריאציות שונות, עבר מאבק ארוך, בהובלה של הרבה מאוד ארגונים חברתיים, אנשי החברה האזרחית, התאחדות הסטודנטים, ועד שוכרי הדירות, מאז"ה 9 שבעיריית תל-אביב וקבוצות בעיריות שונות, תאי אופק – בכל מקום אפשרי – על מנת להביא ולקדם אותו.

סתיו שפיר: מה הדבר הזה אומר?

סתיו שפיר: היום חיים בישראל 2 מיליון אנשים שהם שוכרי דירות.

סתיו שפיר: זה כרבע מאזרחי ישראל, שהיכולת שלהם לדעת ולתכנן את עתידם הכלכלי היא מאוד בעייתית ומוטלת בספק.

סתיו שפיר: חלקם ממש חיים על ארגזים, בני ובנות הדור שלי, שהיכולת שלנו לרכוש דירה כמעט אפסית אלא אם אנחנו מביאים את החסכונות ואת הכספים מההורים.

סתיו שפיר: כשיצאנו לחיינו העצמאיים, לתוך שוק דיור שבו המחירים נוסקים במהירות אדירה ובו גם השכירות לא מאפשרת שום סיכוי לחסוך בשביל דירה עתידית.

סתיו שפיר: שוק השכירות הפך כבר מזמן לג'ונגל; הוא לא ממש שוק, הוא כשל מוחלט, מכל הכיוונים.

סתיו שפיר: היחסים בין השוכר למשכיר, שלא הוסדרו בשום צורה, תלויים ביכולת המיקוח החלשה מאוד של השוכר אל מול המשכיר, שיש בידיו את כל הידע ואת כל הכלים.

סתיו שפיר: מי מאתנו לא מכיר את הניסיונות לחפש דירה שאורכים חודשים, ולפעמים תחת תנאי לחץ נדרשים השוכרים ממש לעמוד בתור ולהציע תשלום נוסף לבעל הדירה כדי לקבל את הנכס ולפעמים נאלצים להתכופף בפני תנאים הזויים לחלוטין.

סתיו שפיר: אם זה דירות שאין בהן תנאי מינימום כדי שיהיה ניתן לחיות בהן, לפעמים ממש דירות בלי כיור ובלי מטבח - - -

אוסאמה סעדי: איך שוכרים את זה בכל זאת?

סתיו שפיר: הלוקיישן, מה זאת אומרת.

אחרים, כמו: המדינה נקטה בקו אידיאולוגי שאומר אי-התערבות, אבל יש לומר שהמדינה מתערבת, ומתערבת באופן עמוק בשוק השכירות.

אחרים, כמו: אתן לכם רק דוגמה אחת:

אחרים, כמו: קרוב ל-170,000 משקי בית חיים היום בשכירות מסובסדת על-ידי המדינה.

אחרים, כמו: אותם אנשים שהיו יכולים להיות, במצב מתוקן, זכאים לדיור ציבורי, בגלל חוסר בדיור ציבורי המדינה הלכה על איזשהו קו ביניים שאומר שהיא מסבסדת חלק מעלות שכר הדירה.

אחרים, כמו: סבסוד מאוד מאוד נמוך של בין מאות שקלים לקצת מעל 1,000 שקלים.

אחרים, כמו: זה לא סבסוד שמאפשר שכירות, אבל מה שהוא יוצר זה התערבות של המדינה בשוק השכירות.

אחרים, כמו: 170,000 משקי בית זה קרוב לשליש ממשקי הבית בשוק השכירות בכלל, כשכמובן כל שוק השכירות הוא בשכירות פרטית.

אחרים, כמו: כלומר, המדינה מתערבת, יש להתערבות הזאת גם השפעה – אי-אפשר להגיד שלא - על עליית המחירים, מאחר שהתערבות בכזה סדר גודל, לפי כל מחקר קיים בעולם, מביאה לעלייה מחירים בשוק השכירות בכלל, אבל היא לא רוצה להחליט על כללים סדורים לשוק הזה.

אחרים, כמו: הצעת החוק שאני מובילה יחד עם חבר הכנסת רועי פולקמן במשך השנתיים האחרונות – חתומים על זה גם כל חברי כולנו ובווריאציות אחרות כל חברי המחנה הציוני – היא הצעה שבאה להכניס כללים לשוק הפרוץ והפרוע הזה.

אחרים, כמו: כללים ברורים ומסודרים, ממש כללים מינימליים, כדי שיהיה אפשר לארגן את כללי המשחק לשוק יציב, איכותי.

אחרים, כמו: בחנו מודלים שונים בעולם להסדרה בשוק השכירות.

אחרים, כמו: עד היום ישראל היא המדינה היחידה שאין בה רגולציה בכלל על שוק השכירות.

אחרים, כמו: בכל מדינות העולם המערבי יש סוגים שונים של רגולציה.

אחרים, כמו: הרגולציה שאנחנו מציעים פה היא מאוד מאוד עדינה ומאוד מאוזנת.

אחרים, כמו: היא נוצרה רק כדי ליצור איזון בשוק הפרוץ.

אחרים, כמו: הצעת החוק המקורית מחולקת לשלושה חלקים.

אחרים, כמו: החלק הראשון הוא הגדרת תנאי המינימום מה מותר להשכיר בדירה.

אחרים, כמו: כלומר, דירה שאין בה מים זורמים, שאין בה מנעול, שאין בה חלונות – היא לא דירה.

אחרים, כמו: אני ראיתי דירות רבות כאלה בחיפושי דירה, אפילו ממש לאחרונה.

אחרים, כמו: גם עכשיו אני מחפשת דירה להשכרה.

אחרים, כמו: החלק השני של החוק מדבר על היחסים בין השוכר למשכיר.

אחרים, כמו: יש דברים שהוועדה יכולה - ואנחנו מציעים לוועדה להכניס עוד לפרק הזה – דברים שיכולים רק ליצור יותר איזון בשוק.

אחרים, כמו: כולם פה מכירים את הפרטים אז לא אחזור עליהם.

אחרים, כמו: החלק השלישי, שהוא החלק היחיד שלא הוסכם מול הממשלה ובמסגרת המיזוג בין הצעות מוותרים עליו כרגע, אבל נשמח מאוד אם החלק הזה בכל זאת ייכנס, הוא צורה של תמריצים לבעלי דירות שלא יעלו את המחיר לפרק זמן מסוים, של חמש שנים.

אחרים, כמו: אפשר לדון מה צריך להיות פרק הזמן הזה.

אחרים, כמו: המטרה פה היא, בדומה למה שקורה בהרבה מאוד מדינות באירופה – חילקתי פה מידע מסודר לגבי המדינות בהן זה קורה וכיצד - לייצר ייצוב בשכר הדירה שיאפשר לשוכר לחסוך, לדעת שיש לו ביטחון כלכלי וביטחון בקורת הגג שתחתיה הוא חי למשך תקופה של מספר שנים ולעודד שכירות ארוכת טווח.

אחרים, כמו: כל המחקרים מראים ששכירות ארוכת טווח, יש לה השפעה אדירה גם על הורדת מחירי הדיור בכלל, והגיע הזמן שבישראל תהיה אפשרות ברורה לשכירות ארוכת טווח ונצליח לייצר תרבות שבה שכירות זה לא רק ברירת המחדל של מי שאין באפשרותו לרכוש דירה, אלא אופציה רצינית ואפשרית למי שרוצה לחסוך את כספו ולאפשר לעצמו את הדינמיות של שכירות אל מול רכישה.

אחרים, כמו: אני חושבת שאת הנושא הזה צריך להניח פה על השולחן ולראות אם אפשר יהיה בכל זאת להגיע סביבו להסכמה.

אחרים, כמו: אומר לסיכום שאני מודה מאוד לחברי רועי פולקמן על קידומה של ההצעה הזאת בממשלה ועל העבודה הקשה שנעשתה כדי להביא אותה לשולחן כאן והיום.

אחרים, כמו: אני מבקשת מכל הנוכחים, שנעשה הכול כדי להגיע להצבעה על ההצעה הזאת, אם אפשר - כבר היום.

אחרים, כמו: היא מחכה כבר קרוב לשנה מאז שהיא עברה בטרומית.

אחרים, כמו: היא אושרה על-ידי שר האוצר ושרת המשפטים הקודמים, היא אומצה גם על-ידי שר האוצר הנוכחי כבר בתחילת התכנסותה של הממשלה הזו.

אחרים, כמו: אין שום סיבה לדחות אותה עוד פעם.

אחרים, כמו: זה בכלל עוול שהצעות חוק נמשכות ונדחות במשך תקופה כל כך ארוכה.

אחרים, כמו: אין שום סיבה שהכנסת תעבוד בצורה כזו, בטח לא על דברים שכבר נעשתה עליהם כל העבודה המקצועית האפשרית.

אוסאמה סעדי: אמרת שחילקת לנו נתונים על מה שקורה במדינות אחרות בעולם.

אוסאמה סעדי: זה פה?

סתיו שפיר: כן.

סתיו שפיר: אני מאוד מבקשת שנזרז אותה ונכניס אותה לספר החוקים בהקדם האפשרי, לטובתם של 2 מיליון שוכרי דירות וגם של משכירי הדירה.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לחברת הכנסת סתיו שפיר.

<איריס לוי אברהמי: אני מלמדת באונו, רועי התארח אצלנו.

<איריס לוי אברהמי: אנחנו מלמדים את הצעת החוק עוד לפני שחוקק.

<איריס לוי אברהמי: זה חומר שנלמד בפקולטה למשפטים.

סתיו שפיר: איזו מהווריאציות?

רועי פולקמן: לא אגיד מה היתה הביקורת המקצועית על החוק הזה.

רועי פולקמן: כשנגמור אותו נדבר על זה.

אוסאמה סעדי: אני נותן את רשות הדיבור לחבר הכנסת רועי פולקמן, שגם הגיש הצעת חוק 2019/20.

אוסאמה סעדי: בבקשה, רועי.

רועי פולקמן: תודה, אדוני היושב-ראש.

רועי פולקמן: זה לחץ גם לייעוץ המשפטי, שהחוק יהיה מנוסח היטב כדי שילמדו אותו במוסדות אקדמיים.

רועי פולקמן: תודה על הדיון, אכן דרך ארוכה עד שהגענו לכאן, ותודה לסתיו שפיר שמובילה את הנושא הזה ציבורית כבר תקופה ארוכה, וגם בכנסת כבר שנים ארוכות.

רועי פולקמן: יש לי הזכות, כנציג הקואליציה, ללכת עם המשפט "להביא את הרגל המסיימת" מעולם הספורט.

רועי פולקמן: עשינו את זה אתמול עם חוק מוסר תשלומים, גם כן חוק שנדון כבר שבע שנים בכנסת ואתמול הצלחנו להעביר אותו בקריאה שניה ושלישית.

רועי פולקמן: לקח לי שנה וחצי שבה ריכזתי מהצד הממשלתי-קואליציוני לעבוד על החוק הזה, ואני מקווה שזה יהיה גם גורל החוק הזה, שנוכל בכוחות משותפים לסיים אותו.

רועי פולקמן: זה באמת מסע חתחתים.

רועי פולקמן: אני רוצה לשים את זה בקונטקסט כי יש מהלך מאוד גדול עם החברה האזרחית סביב החוק הזה.

רועי פולקמן: על הנחיצות שלו יש הסכמה רחבה, משתי סיבות.

רועי פולקמן: תהיה טענה שתישמע, והיא נמצאת בהרבה סביבות מקצועיות, שאין בעיה אמיתית במחירי השכירות בישראל, שהם לא עולם בקצב מהיר והם גם לא מאוד גבוהים.

רועי פולקמן: אני אטען שבין אם זה נכון או לא, זה לא משנה, משתי סיבות.

רועי פולקמן: אחד, כי מחירי הדיור מאוד גבוהים, וקניית דירה בשלבים מוקדמים מדי בחיים משעבדת אנשים.

רועי פולקמן: דרך אגב, היום, בגלל מחירי המשכנתאות, הקנייה גורמת לשעבוד ולהוצאות לא מידתיות ולכן אדם צריך לדעת שיש לו אופציה טובה בשכירות.

רועי פולקמן: אנשים נדחפים מהר מדי לקניית דירה.

רועי פולקמן: דרך אגב, זה כמו קניית רכב.

רועי פולקמן: כשהייתי מנכ"ל אגודת סטודנטים ראינו שאדם קונה מהר מדי רכב כי אין לו תחבורה ציבורית.

רועי פולקמן: אם הוא היה יכול לא לקנות רכב בגיל 22 הוא היה קונה רכב בגיל 30 אולי.

רועי פולקמן: אותו דבר עם דירה; אני חושב שאפשר לקנות דירה בגיל 35 – קניתי דירה בגיל 39, היום אני בן 41, ואפשר היה לדחות את זה.

רועי פולקמן: אז קודם כול, כשאין אלטרנטיבה של שכירות אנשים נדחפים מהר מדי לקניית דירות ולקיחת משכנתאות של מיליון שקל כשהם לא יכולים.

רועי פולקמן: זה דבר אחד.

רועי פולקמן: דבר שני, לא משנה מה יהיה עם המחירים באזורי הביקוש במדינת ישראל – ואני בא ממפלגה שנושא הדיור זה הנושא שאנחנו מתעסקים בו 80%–90% מהזמן שלנו - בסוף בתל-אביב, ברמת גן, ירושלים, חיפה - בערים הגדולות, כמו בכל העולם - המחירים גבוהים.

רועי פולקמן: אז נוריד את המחירים בתל אביב, לכמה הם ירדו?

רועי פולקמן: מ-3 מיליון ל-2.7 מיליון?

רועי פולקמן: זה משהו שצעיר במדינת ישראל יכול לקנות?

רועי פולקמן: לכן ברור שכדי שלא יחיו במטרופולינים רק העשירים ביותר והעניים ביותר צריך פתרונות שכירות.

רועי פולקמן: מה לעשות, בלב תל אביב לא נוכל - המדינה - לתת דירות במחירים שווים לכל נפש.

רועי פולקמן: דרך אגב, זה גם לא מוסרי בעיניי.

רועי פולקמן: גם אם נוכל לתת הנחה של מיליון שקל באיזו מחיר למשתכן בלב תל-אביב, אני לא חושב שזה לגיטימי.

רועי פולקמן: אני חושב שצריך לחלק את ההטבה הזאת בין אנשים.

רועי פולקמן: אז חייבים פתרונות לשכלל את שוק השכירות.

רועי פולקמן: אני מתעסק בנושא השכירות באינטנסיביות בשנתיים האחרונות, ויש שורה של צעדים.

רועי פולקמן: בשעה 13:00 היום אנחנו מתחילים דיון בוועדת הרפורמות על חוק דיור בהישג יד, שתכליתו לייצר יותר דירות שכורות מוסדיות.

רועי פולקמן: כלומר, המהלך הגדול שמעניין אותי זה שוק מוסדי.

רועי פולקמן: איך עושים אותו?

רועי פולקמן: חוק דיור בהישג יד, שיידון בשעה 13:00 בא לתת זכויות בנייה, בכפוף לדירות שכורות מוזלות; ושתיים, אנחנו מנסים לתת הטבות מס למי שיבנה דירות לשכירות.

רועי פולקמן: אז קודם כול, המדינה חייבת ללחוץ על זה שיהיה שוק שכירות מוסדי – פרויקטים עם מחירים מפוקחים, עם מחירים מוזלים בערים הגדולות.

רועי פולקמן: חייבים שזה יקרה, וזה יקרה.

אומרת נכון: בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב, חברת הכנסת גרמן.

רועי פולקמן: ולכן, היו שני דברים שדיברנו.

רועי פולקמן: באמת תיארה סתיו את חוק שכירות הוגנת, שהוא צעד חשוב מאוד כדי לעשות הסדרה.

רועי פולקמן: בעיניי החלקים הכי קריטיים בחוק זה כל סוגיית הערבויות – מה יכול ומה לא יכול להיות בערבויות, ותיכף ניגע בזה - וסוגיית התיקונים ואיכות התחזוקה של הנכס.

רועי פולקמן: חייבים לגעת בזה.

רועי פולקמן: בזה החוק הזה יטפל.

רועי פולקמן: היה פרק שהיה מאוד חשוב לסתיו, של פיקוח על מחירים.

רועי פולקמן: לי יש קושי אתו, גם היתה התנגדות קואליציונית מאוד קשה להכניס אותו ולכן איננו נמצא בחוק.

רועי פולקמן: ביחד עם הצעת החוק הזאת עברה החלטת ממשלה, שהגדירה בניית צוות ליצירת תמריצים כדי לעודד יציבות מחירים בשוק השכירות.

רועי פולקמן: בגדול, הצוות סיים את עבודתו והגיש ניירות עבודה.

רועי פולקמן: זה מונח על שולחנו של החשב הכללי.

רועי פולקמן: אני מאוד מקווה שבחודשים הקרובים העסק הזה יבשיל לכדי כלי ממשלתי שיתמרץ בעלי דירות פרטיות לתת חוזים הוגנים עם יציבות מחירים, בכפוף לתמריץ ממשלתי.

רועי פולקמן: זה יצא מהחוק הזה, מהרבה מאוד סיבות, בכלי שאומר "פיקוח", כי זה לא פיקוח, זה תמריץ.

רועי פולקמן: אני מסכים שצריך לעודד שינוי נורמטיבי בשוק השכירות של יציבות מחירים.

רועי פולקמן: מסכים.

רועי פולקמן: לא בפיקוח, בתמרוץ, וננסה לקדם את זה בחודשים הקרובים.

רועי פולקמן: אז זה מכלול, אדוני היושב-ראש.

רועי פולקמן: יש את חוק שכירות הוגנת, שאמור להגדיר את תנאי החוזים ולהפסיק – כמו שהגדירה את זה סתיו – שוק פרוץ ופרוע; יש צעדים שאנחנו מקדמים עכשיו ליצירת שוק שכירות מוסדי, שחייב לקרות כי בסוף שם הפתרון הגדול.

רועי פולקמן: דרך אגב, זה יביא תחרות במחירים, כי מה שיוריד מחירים בסוף זה לא פיקוח אלא היצע.

רועי פולקמן: אם נבנה יותר אז גם המחירים בשוק השכירות ירדו; אם אין דירות בתל אביב אז המחירים עולים, ואם אין דירות בירושלים המחירים עולים.

רועי פולקמן: אנחנו גם נקדם מתווה לתמריצים.

רועי פולקמן: אלה ארבעה צעדים שצריכים לעבוד יחד.

רועי פולקמן: אני מסכים עם חברתי שצריך לסיים עם זה מהר.

רועי פולקמן: יש לנו עוד כמה תיקונים לעשות.

רועי פולקמן: צר לי שהדיון הזה הגיע רק בסוף המושב, אני לא יודע אם זה יסתיים היום אבל בטוח שעד אוגוסט החוק הזה חייב להסתיים בשלוש קריאות בכנסת.

סתיו שפיר: תהיה ממשלה עד אוגוסט?

רועי פולקמן: יכול להיות שכשראש הממשלה יידע שהחוק הזה חייב להסתיים הוא יתפשר בעניין התאגיד.

אוסאמה סעדי: נחיל על זה דין רציפות.

רועי פולקמן: אני בונה על זה שהדיון היום, נדווח לראש הממשלה על זה, הוא ידע שזה חוק נורא חשוב ולכן הוא יתפשר.

רועי פולקמן: תודה, אדוני היושב-ראש ואני מקווה שנתקדם מהר לסיים את זה.

אוסאמה סעדי: תודה, חבר הכנסת רועי פולקמן.

אוסאמה סעדי: הגיעה גם חברתנו יעל גרמן, שגם לה יש הצעת חוק 1217/20, יחד עם חבר הכנסת יאיר לפיד ואחרים.

יעל גרמן: לא שמעתי את ראשית דבריו של רועי, אבל הסכמתי בוודאי לסופם.

יעל גרמן: אנחנו נמצאים באיזשהו לופ, שמה שהממשלה לא עושה כדי להוזיל את מחירי הדירות אנחנו לא מסוגלים להוריד את המחירים.

יעל גרמן: אני חושבת שזה בעיקר בגלל הרבית ואפיקי ההשקעה האלטרנטיביים.

יעל גרמן: אבל אם יהיה היצע מתאים של דירות להשכרה - זה מה שיוריד את מחירי הדיור.

יעל גרמן: אין לי בכלל ספק בכך.

יעל גרמן: אז אני שמחה לשמוע שמקדמים את התוכנית, שאני חייבת לומר שהרעיון של דירה להשכיר היה של שר האוצר לשעבר, יאיר לפיד.

יעל גרמן: זה היה הרעיון ואני מקווה שהוא צועד במהירות.

יעל גרמן: אבל במקביל יש את השכירות החופשית.

יעל גרמן: נהוג לחשוב ששכירות חופשית היא של צעירים – סטודנטים, חבר'ה שמגיעים לתקופה קצרה לערים הגדולות, ואני משערת לעצמי שסתיו בוודאי דיברה עליהם - אבל אנחנו יודעים ש-40% מהשכירות זה של אנשים קשי יום, אנשים קשישים קשי יום.

יעל גרמן: זאת אומרת, זה לא רק צעירים, זה אנשים שאין באפשרותם לרכוש היום דירה והם נמצאים בשכירות, הם תלויים בחסדיהם של המשכירים, והיום השוק הוא שוק של משכירים ולא שוק של שוכרים.

יעל גרמן: אנחנו רואים איך המשכירים באמת מנצלים את השוק.

יעל גרמן: אין לי הרבה תלונות, אני משערת לעצמי שכשאדם יכול למקסם את הרווחים שלו, זה מה שהוא עושה.

יעל גרמן: אבל במקרה שאנחנו רואים שיש כשל שוק - ולהערכתי בשוק השכירות יש כשל שוק, היד הנעלמה לא עובדת כמו שצריך - - -

רועי פולקמן: עומר מואב כותב טוויט היסטרי עכשיו על זה שאמרת את זה.

יעל גרמן: בסדר גמור.

יעל גרמן: בדרך כלל אני מאמינה ביד הנעלמה, אבל אני גם מאמינה בכשל.

יעל גרמן: דרך אגב, גם במערכת הבריאות יש כשל שוק, ללא ספק.

יעל גרמן: הממשלות בכל העולם, במדינות הכי ליברליות, הגיעו למסקנה שהממשלה צריכה להתערב.

יעל גרמן: הממשלה צריכה להתערב גם במקרה הזה, שבו אנחנו רואים שאי אפשר לרדוף אחרי מחירי השכירות, שלא לדבר על התנאים.

יעל גרמן: נכנס אדם, בין אם זה אדם מבוגר ובין אם זה אדם צעיר, ומוצא דירה לא ראויה למגורים.

יעל גרמן: החוק שלנו, אני רואה את אחד הדברים העיקריים שלו בקביעה מה זה דירה ראויה למגורים: דירה שבנייתה הושלמה, שלשוכר קיימת גישה חופשית לדירה, שהיא כוללת חלל מגורים אחד, מטבח, שירותים, מערכת לאספקת מי שתיה, מים חמים, מערכת חשמל ותאורה וכן הלאה.

אוסאמה סעדי: יש דירות כאלה?

יעל גרמן: כן, יש הרבה, אבל הן עולות הרבה מאוד כסף, וזה לא צריך להיות תלוי כסף, זה צריך להיות הסטנדרט האלמנטרי.

יעל גרמן: לא יכול להיות שאדם ישכיר דירה בלי שהסטנדרט הזה אכן קיים, וזו מהותו של החוק שאנחנו מבקשים להעביר.

אוסאמה סעדי: תודה.

אוסאמה סעדי: יתר המציעים אינם כאן אבל אני מציע שנמזג את הצעות החוק הפרטיות להצעת החוק הממשלתית, בכפוף כמובן לתנאים של ועדת השרים.

אוסאמה סעדי: אז אני מציע שנמזג את שש ההצעות הפרטיות המנויות עם הצעת החוק הממשלתית.

אלעזר שטרן: לפי סעיף 84ד לתקנון הכנסת.

אלעזר שטרן: המשמעות היא שהצעות החוק הפרטיות מתמזגות לתוך הצעת החוק הממשלתית, והיא הנוסח שיעמוד על שולחן הוועדה.

יעל גרמן: מתוך תקווה שנוכל להטמיע בהצעת החוק הממשלתית את - - -

אוסאמה סעדי: מה שייעשה בהסכמה – סמכותנו.

אוסאמה סעדי: מי בעד המיזוג?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: בעד – פה אחד

אוסאמה סעדי: ההצעה למיזוג הצעות החוק נתקבלה.

אוסאמה סעדי: פה אחד אושר מיזוג ההצעות.

אלעזר שטרן: זה יעבור לאישור ועדת הכנסת.

אוסאמה סעדי: אוקיי.

אוסאמה סעדי: משרד המשפטים, בבקשה.

<לירון מאוטנר: כיוון שזאת ישיבת התנעה ראשונית, אסקור באופן כללי מה עשינו, מה הצעת החוק מבקשת להשיג.

<לירון מאוטנר: כמו שתיארו חברי הכנסת, מדובר בהצעה שהגלגול שלה הוא כבר בממשלה הקודמת.

<לירון מאוטנר: היתה החלטה של קבינט הדיור במרץ 2014 – לפני שלוש שנים בדיוק - להקים צוות בין-משרדי, של משרד האוצר, משרד המשפטים, גם משרד השיכון היה שותף לצוות והמועצה הלאומית לכלכלה.

<לירון מאוטנר: הצוות הזה בחן ומיפה את הסוגיות שרלוונטיות לשוק השכירות וניסה לזהות כשלים, מקומות שדורשים הסדרה או התערבות של המדינה באותו שוק.

<לירון מאוטנר: עברנו תהליך, גם פורסם תזכיר, שנכון שהוא שונה מהצעת החוק הזו, נעשתה הרבה חשיבה, הועברו הערות, עמדות של משרדי הממשלה השונים, ובהצעה הזאת אנחנו מבקשים להסדיר את היחסים החוזיים בין משכירים לשוכרים בשוק השכירות למגורים, מתוך רצון להבטיח ודאות ולהגביר את ההגינות בשוק השכירות למגורים, תוך התחשבות בזה שזה שוק הטרוגני, שבאזורי ביקוש שונים יש התנהלות שונה ורוצים להשאיר את הגמישות הזאת בשוק.

<לירון מאוטנר: הצעת החוק, יש לה שלושה רכיבים משמעותיים שדומים להצעות הפרטיות.

<לירון מאוטנר: הרכיב הראשון הוא הוספת פרק מיוחד לחוזה שכירות למגורים.

<לירון מאוטנר: יש המון הוראות שמסדירות את תוכן החוזה, צורת החוזה, מטפלות בנקודות שזיהינו אותן כנקודות שבהן השוכר נמצא בנקודה יותר חלשה מול המשכיר.

<לירון מאוטנר: הנושא של התשלומים – הנושא שחברת הכנסת שפיר התייחסה אליו - איזה תשלומים אפשר לגבות מהשוכר במסגרת ההתקשרות הזאת; כל מה שקשור לבטוחות וביטחונות - מה אפשר לדרוש משוכר ומהם התנאים למימוש של אותן בטוחות; איך מאריכים חוזה, המקום הזה שלמשכיר יכול להיות יתרון על השוכר, ואנחנו רוצים להסדיר את השאלה מתי הוא צריך להגיד לו מתי הוא ממשיך אתו את ההתקשרות או לא ממשיך את ההתקשרות.

<לירון מאוטנר: לא להשאיר אותו לרגע האחרון שבו כבר לא שווה לו לעבור דירה והוא יסכים לתוספות במחיר.

<לירון מאוטנר: אני נותנת את הקווים הכלליים למקומות שזיהינו שיש צורך להסדיר את היחסים החוזיים, וזה הפרק הזה.

<לירון מאוטנר: יש גם סעיף תחולה, שאומר על איזה חוזי שכירות ההסדרים האלה לא יחולו, כי ראינו בהם יחסי שכירות מיוחדים שיש להם הסדרה אחרת או שהם נמצאים בכלל מעולם אחר ולא נכון להחיל עליהם.

יעל גרמן: תקופה קצרה מאוד ומעל 20,000.

<לירון מאוטנר: בדיוק.

<לירון מאוטנר: זה תיקון משמעותי אחד.

<לירון מאוטנר: תיקון משמעותי שני זה הנושא של דירה שאינה מתאימה למגורים.

<לירון מאוטנר: דרישה של תנאים, סטנדרטים מינימליים שבלעדיהם, מבחינתנו, הדירה לא מתאימה ולא ראויה למגורים ויש קושי בהשכרה שלה.

<לירון מאוטנר: מצד שני, גם בנקודה הזאת היינו רגישים לטיעון מהצד השני, שאנחנו לא רוצים להוציא הרבה דירות שנמצאות בשוק היום שהן כן ראויות למגורים; לא בהכרח הדירה שמתאימה לכל אחד, אבל כן מתקיימים בה התנאים המינימליים.

<לירון מאוטנר: לכן היינו עם שיקול דעת מה הם אותם תנאים שנדרש להכניס.

יעל גרמן: יש לכם המלצות לגבי הפרמטרים?

<לירון מאוטנר: זה נמצא בהצעה עצמה.

<לירון מאוטנר: בהצעה עצמה יש תוספת שמונה פריטים מסוימים: מערכת נקזים, פתחים, דלת, חלון.

<לירון מאוטנר: יש מפרט של רכיבים שמבחינתנו צריכים להתקיים.

יעל גרמן: אני מציעה שנדבר על זה, כי פה יהיה לנו מה לבקש, להוסיף.

אוסאמה סעדי: כן כן, כשנגיע לסעיפים.

<לירון מאוטנר: אני אומרת בסקירה כללית.

<לירון מאוטנר: הנקודה האחרונה, כמו שאמר יושב-ראש הוועדה, החוק הזה הוא מ-1971 ולא נעשה בו שום תיקון.

<לירון מאוטנר: יש תיקונים שחשבנו שנכון להחיל אותם.

<לירון מאוטנר: הם יחולו באופן כללי על חוזי שכירות, אבל יש להם רלוונטיות גם לשכירות למגורים.

<לירון מאוטנר: ההצעות האלה מבוססות על הצעת חוק דיני ממונות, הקודקס האזרחי, התבססנו על ההסדרים שהוצעו שם.

<לירון מאוטנר: זה, למשל, החלפה של סעיף אי-התאמה, הרחבה שלו, נושא של שינויים במושכר, מתי אפשר לעשות שינויים, איך משיבים את הנכס אחרי שנעשו בו שינויים למשכיר – הסדרים כלליים שנעבור עליהם בהמשך, כשנגיע לנוסח.

אוסאמה סעדי: תודה.

אוסאמה סעדי: אלעזר, היועץ המשפטי לוועדה, בבקשה.

אלעזר שטרן: אעיר שתי הערות קצרות.

אלעזר שטרן: כמובן, כשנגיע לכל סעיף נתייחס אליו באופן פרטני.

אלעזר שטרן: אני רוצה להמשיך את מה שלירון אמרה עכשיו.

אלעזר שטרן: אמנם האוריינטציה של כל הדיון הזה היא אוריינטציה של שכירת דירה למגורים, אבל צריך לשים לב שבהצעת החוק הממשלתית אחוז לא מבוטל מהצעת החוק הוא אותו פרק שלקחו מהקודקס האזרחי והכניסו, וזה משהו שנוגע לשכירות באופן כללי.

אלעזר שטרן: אז לא לפספס גם את הדבר הזה ולדון בכל שינוי שם, לא רק באוריינטציה של שכירות דירה, כי זה דברים שנוגעים לכל סוגי השכירויות – שכירויות רכב וכו'.

אוסאמה סעדי: יעל, את יכולה להחליף אותי לעשר דקות?

יעל גרמן: אוקיי.

יעל גרמן: ליאת הלבץ מהתאחדות הסטודנטים, בבקשה.

<ליאת הלבץ: ברשותכם, נאמר אמירה כללית וגם נתייחס לנתונים.

<ליאת הלבץ: ראשית, אני חייבת להודות לחברי הכנסת שיושבים פה, ובכלל, לכל השותפים למהלך הזה.

<ליאת הלבץ: אנחנו כבר יותר מדי זמן בלופ הזה, אז אני מתרגשת מאוד להגיע ליום הזה שאנחנו בוועדה, וכמו שחבר הכנסת פולקמן אמר, אני מקווה שעד הקיץ נוכל להכניס את החוק לספר החוקים.

<ליאת הלבץ: חשוב לסבר את האוזן בעניין מגורים של סטודנטים.

<ליאת הלבץ: בסקר האחרון שעשינו, בשנת 2016, 92% מהסטודנטים ענו שאין להם אפשרות לקנות דירה; מתוך כלל המשיבים 71% מהסטודנטים ענו שאם היה להם כסף הם היו הולכים לקנות דירה ראשונה.

<ליאת הלבץ: לצד זה צריך להבין ש-46% אחוז מהסטודנטים גרים בשכירות היום.

<ליאת הלבץ: זה אחוז מאוד מכובד.

<ליאת הלבץ: השאר - 40% נוספים - גרים אצל ההורים.

<ליאת הלבץ: אנשים בגילנו, אנשים צעירים ממתינים ומחכים לצאת מהבית.

<ליאת הלבץ: הם לא יכולים לצאת לדרך עצמאית, הם נשארים לגור אצל ההורים תקופה מאוד ארוכה בגלל שוק השכירות שפרוץ היום, דורש מהם הרבה כסף ויש גם חוסר ידיעה מה יקרה אתם בשנה הבאה.

<ליאת הלבץ: זה קשה מאוד לעבור דירה כל שנה, להתחיל לארוז את הפקלאות.

<ליאת הלבץ: היו לא מעט דיבורים לאורך התקופה הזו על זה שזה משהו שנוגע רק לחבר'ה בתל אביב או בירושלים.

<ליאת הלבץ: זו סוגיה שמטרידה מאוד סטודנטים גם בפריפריה.

<ליאת הלבץ: אנחנו מדברים על סטודנטים בתל חי, בספיר.

<ליאת הלבץ: גם באזורים האלה, בקיבוצים, במושבים, דווקא בפריפריה פתאום פותחים מכללה גדולה ומגיעים סטודנטים, ובעלי הדירות באזור מנצלים את זה, מבינים שהביקוש עלה.

<ליאת הלבץ: זו בעיה שאנחנו רואים.

<ליאת הלבץ: בועז ייתן כמה דוגמאות וסיפורים ספציפיים.

<ליאת הלבץ: תודה לכם.

<בעז סגל: שלום.

<בעז סגל: מגיעים אלינו מקרים הזויים לגבי חוסר תיקון של פגמים אלמנטריים.

<בעז סגל: יש מקרים של סטודנטים שבמשך שבועות ואפילו חודשים נמצאים בדירה בלי מערכת ניקוז נורמלית.

<בעז סגל: כל מה שקשור למים בדירה מושבת ואין להם שום יכולת מול בעלי הדירה.

<בעז סגל: נושא אחר הוא גובה הבטוחות שהם נדרשים להפקיד.

<בעז סגל: הגיע אלינו מקרה קיצוני של צ'ק עירבון בגובה של 30,000 שקל שניתן בשביל שכירות קצרה – מדובר בסך הכול על שנה.

<בעז סגל: זו ערבות מופרכת ולא קשורה בכלל לשווי העסקה.

<בעז סגל: בעלי הדירה מטילים אחריות כשיש סופות שהורסות מערכות השקיה.

<בעז סגל: יש ויכוח בין דיירים לבין בעלי הדירה מי נדרש לשאת בתשלום.

<בעז סגל: חשוב מאוד שהחוק הזה ייתן את האמירה שלו ותהיה רגולציה והסדרה של המערכת הזאת.

יעל גרמן: מה החובה של המשכיר ומה החובה של השוכר.

יעל גרמן: נכון.

רועי פולקמן: כשדיברת סתיו ואני חשבנו איך כל אחת מהדוגמאות שאמרת - קרתה לנו.

יעל גרמן: נציגת עיריית תל-אביב, סיון שור, בבקשה.

יעל גרמן: תאמרי לנו מה תפקידך בכוח, ושנית - - -

<סיון שור: אני חברת צוות שכירות הוגנת בעיריית תל-אביב יפו, עובדת בבית הצעירים של עיריית תל-אביב, שיש בו מרכז דיור ומרכז ייעוץ לשוכרי דירות שהוקם לפני כמעט חמש שנים.

<סיון שור: אני באופן אישי מלווה את החוק הזה מכיוונים שונים מרגע שהונח על שולחן הכנסת, אז זה רגע מרגש.

<סיון שור: עיריית תל-אביב-יפו הגישה לפני כשלוש שנים, בפברואר 2014, הצעת מדיניות שנכתבה בעיריית תל-אביב יפו מתוך הבנה שאמנם מצוקת השירות בראש ובראשונה נוגעת לתל-אביב – 50% מתושבי תל-אביב כיום גרים בשכירות.

יעל גרמן: כמה דירות?

<סיון שור: אני חושבת ש-95,000 משקי בית.

יעל גרמן: מתוך 400,000.

רועי פולקמן: 400,000 תושבים, לא 400,000 דירות.

<קריאה: 200,000 דירות; מחצית מהדירות.

<קריאה: כמחצית מהתושבים.

<סיון שור: אבל לא מדובר בבעיה תל-אביבית.

<סיון שור: 30% מאזרחי המדינה גרים בשכירות.

<קריאה: זה הכי גבוה בארץ.

<סיון שור: כן, זה הנתון הכי גבוה בארץ, שניה לנו רק רמת גן.

<סיון שור: רמת גן אחרינו בדירוג.

<סיון שור: אצלנו אחוז השוכרים הוא הגבוה ביותר במדינה.

<סיון שור: בקרב תושבים צעירים אחוז השוכרים מגיע ל-82%; אין עוררין על זה שזה אחוז לא מבוטל.

<סיון שור: מתוך ההבנה הזאת עיריית תל-אביב גיבשה הצעת מדיניות, הציגה אותה כבר לפני שלוש שנים בפני קבינט הדיור, וההצעה התקבלה.

<סיון שור: היא כללה שלושה פרקים: פרק ראשון, של פיקוח על שכר הדירה באופן כזה או אחר, לצערנו, בינתיים ירד מהצעת החוק, ואנחנו מצרים על ירידת הפרק הזה.

<סיון שור: אבל נותרו בה שני פרקים חשובים לא פחות, שזה הסדרת היחסים בין שוכר למשכיר ודירה נאותה למגורים.

<סיון שור: למרות צמצום הצעת החוק יש פה בשורה אמיתית לשוכרי הדירות.

<סיון שור: מאז שפתחנו את מרכז הדיור מגיעות אלינו בסביבות 600 פניות של שוכרי דירות בשנה, שברובן המכריע לא עוסקות בשכר הדירה שהולך ומאמיר, עוסקות בבעיות היום-יום שבין השוכר למשכיר, ורוב הבעיות האלה באות לפתרונן בהצעת החוק הזו.

<סיון שור: לכן אנחנו מאוד שמחים שהיא מקודמת, שמחים להגיע לרגע הזה ואנחנו שמחים שחברי הכנסת שיושבים כאן והיו שותפים שלנו לאורך כל הדרך, בראשם חברת הכנסת סתיו שפיר וחבר הכנסת פוקלמן, דוחפים את זה בצורה בלתי רגילה והביאו אותנו לרגע החשוב הזה.

<סיון שור: בין הפניות שמגיעות אלינו אפשר לראות כל מיני דברים שנכללים בהצעת החוק הזאת.

<סיון שור: למשל, שוכרת שמשלמת על שיפוצים בבניין שלה, שיפוצים שלא קשורים בכלל לדירה הספציפית שלה אלא לחזית של הבניין, שיפוצים שהם ארוכי טווח.

<סיון שור: היא באה אלינו ורצתה לדעת אם היא אמורה לשלם על זה.

<סיון שור: בעל הדירה, כמובן, מכריח אותה, לא שואל אותה אם היא מוכנה לשלם או לא מוכנה לשלם.

<סיון שור: יש בעלי דירות שמבקשים מהשוכרים שלהם – וזה לא מעט, אפילו היושבים סביב השולחן הזה נתבקשו לא פעם לשלם את הסכומים האלה - לשלם על ביטוח מבנה של הדירה.

<סיון שור: זה לא הביטוח על תכולה של השוכר, זה לא ביטוח על דברים שאתה הכנסת לדירה אלא ביטוח המבנה בכללותו.

<סיון שור: נדרשים לשלם.

<סיון שור: הגיע שוכר שנאלץ לשלם שכר טרחה לעורך דין בגובה של 3,000 על חוזה שהוא חתם עליו, שכמובן שלא היה לו שום say על מה היה רשום בחוזה אבל הוא נאלץ לשלם את הסכום הזה.

<סיון שור: שוכר שלקחו ממנו את כל הערבונות שהוא נתן בסביום החוזה בגלל דלת של ארון שהתפרקה.

<סיון שור: בעל הבית פשוט לקח לעצמו 12,000 שקל בלי לשאול, בלי להתריע מראש, על דלת של ארון שנשברה.

רועי פולקמן: תלוי איזה ארון.

<סיון שור: אולי זה ארון וינטג' מאוד יוקרתי.

<סיון שור: אני יכולה להמשיך ולהמשיך, אבל העניין ברור.

<סיון שור: החוק הזה נותן מענה חשוב מאוד לשוכרי הדירות, ולכן אסור להתמהמה אתו.

<סיון שור: חבר הכנסת פולקמן הזכיר קודם את חודש אוגוסט כיעד סופי; זה יעד רחוק, מדובר בעוד חצי שנה.

<סיון שור: ככל שנוכל - - -

יעל גרמן: הלוואי שנגיע אליו.

רועי פולקמן: יש פגרה עד תחילת מאי.

רועי פולקמן: התכוונתי שעד סוף מושב הקיץ מסיימים.

רועי פולקמן: אם אפשר לגמור את זה - - -

<סיון שור: בכל זאת חשוב להגיד ש-2 מיליון שוכרים בישראל מחכים לחוק הזה וכל יום שאנחנו מתמהמהים אתו זה עוד 100 פניות למרכז הדיור של שוכרים שבעל הדירה התעמר בהם.

יעל גרמן: רק שהוא לא מחייב.

<סיון שור: הוא לא מחייב, נכון.

<סיון שור: אם היתה לנו זכות לחייב היינו שמחים לעשות את זה.

<סיון שור: גם בעלי דירות מוכנים לאמץ את החוזה.

יעל גרמן: תודה רבה.

יעל גרמן: הבנו, ואנחנו שמחים שכיוונו לדעת גדולים.

סתיו שפיר: צריך גם להגיד, יעל, שיש עבודה מדהימה שעושים במאז"ה 9 בעיריית תל-אביב בעניין הזה.

סתיו שפיר: זה משהו שכל רשות בישראל יכולה לאמץ ולפתח את הפתרונות האלה בעצמה.

סתיו שפיר: יש פה מודלים שנוצרו לאורך שנים, והם מדהימים.

סתיו שפיר: החברה האזרחית, יחד עם הרשויות המקומיות, יכולה להוביל, לפתח ולעשות המון פתרונות לצד החקיקה.

יעל גרמן: צודקת.

יעל גרמן: יישר כוח.

יעל גרמן: אורי אלדר, הפורום למאבק בעוני, בבקשה.

<אורי אלדר: שלום לכולם.

<אורי אלדר: קודם כול, אני רוצה מאוד להודות לארבעת חברי וחברות הכנסת שסוף סוף מעלים את החוק המאוד חשוב הזה.

<אורי אלדר: יש לי שתי הערות קטנות.

<אורי אלדר: אתם מכירים את הסיפור שכל שנה צריך לחדש חוזה.

<אורי אלדר: מדוע?

<אורי אלדר: אני מכיר את הסיפור ההיסטורי למה היה צריך - - -

רועי פולקמן: הגנת הדייר.

<אורי אלדר: - - השאלה היא אם אי-אפשר לבטל את זה במסגרת הסיפור הזה.

<אורי אלדר: על-פי הצעת החוק למשכיר יש אפשרות 90 יום להפסיק את ההתקשרות עם השוכר, אז הסיפור של השנה הוא מטומטם, אין לו שום משמעות, אלא אם כן לא רוצים לתקן את חוק הגנת הדייר.

<אורי אלדר: זה נושא אחד.

<אורי אלדר: עכשיו אעלה נושא שאולי לא חשבו עליו בכלל עד עכשיו.

<אורי אלדר: מדברים פה על שכונות העוני, ואני מהפורום למאבק בעוני, אבל אני נתקל בדבר מוזר.

<אורי אלדר: בגלל תמ"א38 יש הרבה מאוד דירות חדשות להשכרה היום.

<אורי אלדר: ראיתי חוזים של משכירים שמחייבים את השוכר לטפל בבלאי שייווצר במשך השנים או במשך השנה.

יעל גרמן: זה בעל הבית.

יעל גרמן: ללא ספק אחריות המשכיר.

<אורי אלדר: זה סעיף שצריך להיות – שהבלאי הטבעי חייב להיות באחריות המשכיר.

יעל גרמן: האם זה נמצא בהצעת החוק, אלעזר?

יעל גרמן: משרד המשפטים?

<אורי אלדר: לא, לא נמצא.

<אורי אלדר: בדקתי.

<לירון מאוטנר: שהבלאי הטבעי הוא באחריות המשכיר?

יעל גרמן: בוודאי, איזו שאלה.

יעל גרמן: כל דבר שמתבלה באופן טבעי, כמו שקודם נתנו את הדוגמה האבסורדית שמטילים על השוכר.

יעל גרמן: בוודאי שאם נגרם נזק באחריות השוכר אז זו אחריות השוכר, אבל אם הדלת נפלה בגלל שהארון הוא בן 20 שנה, אז זה בלאי טבעי ולא באחריותו של השוכר.

<לירון מאוטנר: סעיף 25ז בהצעת החוק מדבר על תיקון פגמים וליקויים.

<לירון מאוטנר: סעיף קטן (א) מדבר מה האחריות של השכר לתקן – שזה רק ליקוי קל ערך וניתן לתקנו באופן סביר על-ידי מי שאינו בעל מקצוע.

<לירון מאוטנר: הכוונה היתה באמת לדברים מאוד זניחים ופשוטים, שאפילו הוא עצמו היה רוצה לתקן את זה בעצמו ולא סביר לדרוש מהמשכיר שיגיע לתקן.

<לירון מאוטנר: וכמו שאמרת, חברת הכנסת, גם כל ליקוי אחר שנגרם עקב שימוש בלתי סביר בדירה המושכרת.

אוסאמה סעדי: סעיף (ב) קטן הוא בדיוק הצד שלו, שמטיל את האחריות על המשכיר, ואומר: "על אף האמור בסעיף 7, על המשכיר לתקן על חשבונו כל פגם או ליקוי אחר בדירה אשר אינו כאמור בסעיף קטן (א)".

יעל גרמן: למה לא להחליף את הסדר?

יעל גרמן: זה צריך להיות להיפך, קודם כול להטיל על המשכיר, ועל אף האמור - - -

<לירון מאוטנר: כי זה שיורי.

<לירון מאוטנר: זה למעט הדברים הספציפיים שאמרתי שמותר לו – על כל השאר הוא אחראי.

<לירון מאוטנר: זו הדרך הנכונה, מבחינת ניסוח.

<לירון מאוטנר: קבענו במפורש מה אפשר להטיל על השוכר.

יעל גרמן: מה שחשוב בעיניי צריך להיות ברישא.

יעל גרמן: זאת אומרת, קודם כול נתחיל מאחריות המשכיר.

יעל גרמן: האחריות של המשכיר היא לבלאי רגיל, לתיקונים שנתיים, לביטוח וכו'.

יעל גרמן: על אף האמור, אם יש שימוש חריג ונזק ישיר, אז זה מוטל על השוכר.

<לירון מאוטנר: זה יותר מצמצם.

אלעזר שטרן: אני מציע שנתייחס לזה כשניכנס ממש לסעיפים.

אוסאמה סעדי: כשנגיע לסעיף, חברת הכנסת גרמן.

אוסאמה סעדי: תודה על הניהול, אני לוקח את השרביט בחזרה.

אוסאמה סעדי: כשנגיע לסעיפים האלה נדון לעומק ונרד לפרטי פרטים מה צריך על המשכיר ומה צריך על השוכר.

אוסאמה סעדי: יש חובות שהם ממילא על המשכיר, חלק מהחובות האלה מנסים להעביר על השוכר.

אוסאמה סעדי: בלאי, ביטוח, כל הדברים האלה.

אוסאמה סעדי: אני נותן את רשות הדיבור לגיל גן-מור מהאגודה לזכויות האזרח.

אוסאמה סעדי: בבקשה.

<גיל גן-מור: תודה.

<גיל גן-מור: היינו שותפים לחלק מהגלגולים של הצעת החוק, עוד מ-2010, עם הצעת חוק שהגישו שלי יחימוביץ וכרמל שאמה.

<גיל גן-מור: זה עוד היה בתקופה שהוא היה כרמל שאמה ולא כרמל שאמה-הכהן.

<גיל גן-מור: אנחנו שמחים שזה התגלגל והגיע סוף-סוף.

<גיל גן-מור: אני חושב שלב ההצעה זו הסוגיה של שכירות למגורים, ולכן יש לי גם הצעה לסדר: אם אפשר, שהוועדה תעשה אבחנה בין הדיונים על אותם סעיפים של סחירות מסחרית, תיקונים שדנים בשכירות מסחרית לבין ההיבטים שנוגעים לשכירות למגורים כדי שלא כולנו נצטרך לבוא לכל הדיונים.

<גיל גן-מור: אני מניח שיהיו הרבה מאוד דיונים בחוק הזה, ויכול להיות שזה יעזור.

<גיל גן-מור: השכירות למגורים היא לא מוצר רגיל, היא מוצר בעל אופי ייחודי, היא קשורה קשר ישיר למימוש הזכות לדיור.

<גיל גן-מור: החברה מאונו, באיזה קורס לימדת את הצעת החוק, בקניין?

<איריס לוי אברהמי: לא, במסגרת כתיבה משפטית.

<גיל גן-מור: בדרך כלל מלמדים את זה בקניין.

<גיל גן-מור: אני דווקא לימדתי את זה במסגרת קורס על הזכות לדיור, ואני חושב שצריך לראות את זה כאיזון בין שתי זכויות ולא כעניין של פגיעה בזכות הקניין והאם הפגיעה מוצדקת, אלא כאיזון אופקי בין שתי זכויות – הזכות לקניין והזכות לדיור.

<גיל גן-מור: מבחינת הדברים החשובים, הזכירה קודם חברת הכנסת גרמן שכשאנחנו מדברים על שוק השכירות הרבה פעמים אנחנו שמים מול עינינו את אותם צעירים או סטודנטים שגרים בשכירות לתקופה קצרה.

<גיל גן-מור: אבל צריך לזכור שחלק ניכר מהשוק הזה זה אותן, ש-150,000 מהן שוכרות דירה רק בזכות סיוע שמקבלות מהמדינה.

<גיל גן-מור: זה בהחלט לא עניין של צעירים או רווקים אלא משפחות שלמות עם ילדים, ששוק השכירות הוא לא פתרון זמני עבורן אלא הוא חלופת המגורים המרכזית.

<גיל גן-מור: ללא אפשרות לגור בשכירות יציבה, ארוכת טווח ובלי להיחשף לעליות חדות ותדירות בשכר הדירה הן לא יוכלו לממש את הזכות לדיור ולקורת גג.

<גיל גן-מור: יש כמה דברים שנרצה להתייחס אליהם, ואדבר רק בצורה מאוד כללית.

<גיל גן-מור: אחד, נושא הפיקוח על המחירים.

<גיל גן-מור: אני חושב שיש הרבה מאוד מיתוסים, איומים והפחדות מוגזמות לחלוטין סביב הנושא הזה.

<גיל גן-מור: אף אחד לא מדבר היום על פיקוח מהדור הראשון, כמו שהיה אחרי מלחמת העולם השניה, שהמדינה קבעה מה יהיה מחיר השכירות הראשוני.

<גיל גן-מור: אנחנו מדברים היום על מה שנקרא פיקוח דור שלישי, שרק מונע את אותו כשל שוק ידוע, שבעת חידוש החוזה משיתים על השוכר לא רק את העלייה הריאלית הרגילה בשכר הדירה אלא גם את העובדה שהוא סחיט והוא לא רוצה את עלויות המעבר הכבדות.

<גיל גן-מור: עלויות המעבר זה לא רק ההעברה של הציוד במשאית אלא זה גם להוציא את הילד מבית ספר ולחפש שוב דירה.

<גיל גן-מור: השוכר נמצא במצב שכיר לעומת המשכיר, המשכירים יודעים את זה ולכן הם יכולים לבקש העלאה שהיא יותר ממה שהיו יכולים לבקש, אולי, משוכר חדש שירצה להיכנס לדירה הזאת.

<גיל גן-מור: כשל השוק הזה גם הוזכר בתזכיר החוק של משרד המשפטים.

<גיל גן-מור: זאת אומרת, גם משרד המשפטים מכיר את זה, ולכן היה ניסיון להתמודד עם זה על-ידי הגבלה מידתית, מסוימת, של העלאת שכר הדירה.

<גיל גן-מור: לא הקפאה מוחלטת למשך הרבה מאוד שנים, אבל כן להתייחס למדד, פלוס עוד איזשהו אחוז, ולאפשר שחרור מההגבלה הזו אחרי כמה שנים.

<גיל גן-מור: ההפחדות של כלכלנים לגבי הדבר הזה מופרכות לגמרי.

<גיל גן-מור: אין מחקרים שהדבר הזה גורם לנזקים שגרם, אולי, הפיקוח מדור ראשון, משנות ה-40'.

<גיל גן-מור: כל המחקרים הללו מתייחסים למודלים האלה של פיקוח ולא למודלים הקיימים היום כמעט בכל מדינה ב-OECD.

<גיל גן-מור: לכן אני חושב שהוועדה צריכה לתת את דעתה גם לעניין הזה ולשים מול העיניים את אותו זוג פנסיונרים שההכנסה שלהם קבועה, היא מהפנסיה.

יעל גרמן: היא יורדת, היא לא קבועה.

<גיל גן-מור: היא אפילו יורדת.

<גיל גן-מור: הם באים אלינו, לאגודה לזכויות האזרח, ואומרים לנו: איך אנחנו יכולים, כשכל שנה, כשמחדשים את החוזה, מבקשים מאתנו עוד 10%?

<גיל גן-מור: אנחנו לא יכולים לעמוד במחיר הזה.

<גיל גן-מור: זה גורם לכך שאותן אוכלוסיות שתלויות בשוק השכירות הכי הרבה, או שצריכות להוציא אחוז הולך וגדל מההכנסה שלהן, על חשבון חימום הבית, על חשבון אוכל, על חשבון הוצאות אחרות, או שהן נדחקות לריכוזי עוני, לשוק השכירות הלא חוקי, האפור.

<גיל גן-מור: יש הרבה מאוד דירות שהן לא בפול החוקי של השכירות, שחולקו בצורה לא תקינה.

<גיל גן-מור: זו המציאות של הרבה מאוד משפחות כשאין שום פיקוח על עלייה תדירה וחדה של שכר הדירה.

<גיל גן-מור: שתי נקודות נוספות שאני חושב שצריך יהיה להתייחס אליהן:

<גיל גן-מור: אחת היא סוגיה שלא נכללת בהצעה הממשלתית – סוגיית האפליה בשוק השכירות.

<גיל גן-מור: אני חושב שזה יהיה פספוס לא להתייחס לנושא הזה במסגרת החוק שמסדיר את חוק השכירות.

<גיל גן-מור: אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד בעיות של אפליה של קבוצות מיעוט בשוק השכירות.

<גיל גן-מור: דווקא אותן קבוצות פגיעות, שמשתמשות בשוק השכירות.

<גיל גן-מור: הנקודה האחרונה שלי היא סוגיית האכיפה, שגם היא לא מקבלת ביטוי מספיק בחקיקה.

<גיל גן-מור: בהרבה מאוד מדינות הבינו שמערכת בתי המשפט לא מתאימה לפתרון של בעיות בשכירות למגורים.

<גיל גן-מור: צריך איזשהו טריבונל מנהלי, פשוט, נגיש, שאפשר להגיע אליו ולפתור את בעיות השכירות בצורה מהירה.

<גיל גן-מור: כמו בסוג הבעיות שאתם העליתם - אדם לא יכול לחכות בתור בבית משפט השלום ואפילו לא בבית המשפט לתביעות קטנות עד שיפתרו את הבעיה.

<גיל גן-מור: צריך לחשוב, במסגרת המנגנון הזה, לפחות לנושא השכירות למגורים, איזשהו טריבונל מנהלי שיכול להיות טריבונל שכירות.

אוסאמה סעדי: תודה, גיל.

אוסאמה סעדי: באמת העלית כמה נושאים חשובים.

אוסאמה סעדי: קראתי את זה גם בנייר העמדה שהגשתם לנו בכתובים.

אוסאמה סעדי: לגבי ההצעה לסדר, כשנתחיל לדון בחוק נתחיל לקרוא את החוק מהסעיף הראשון ונמשיך.

אוסאמה סעדי: כמובן שנתחיל בפרק הראשון, שמתייחס לשכירות באופן כללי, ואחרי זה נעבור לפרק של שכירות למרות מגורים.

אוסאמה סעדי: נוכחות

אוסאמה סעדי: כם תמיד מבורכת, שתבואו ותעירו.

אוסאמה סעדי: נקודה שניה היא עניין האפליה.

אוסאמה סעדי: גם אני קראתי על זה ואני חושב שזה מאוד חשוב.

יעל גרמן: נקודה מאוד חשובה.

יעל גרמן: לא רק נגד ערבים, גם נגד הומוסקסואלים, נגד להט"בים.

אוסאמה סעדי: נעלה את זה.

אוסאמה סעדי: אפשר לדבר עם משרד המשפטים, לנסות להכניס את זה.

אוסאמה סעדי: זו נקודה חשובה מאוד, רציתי להעלות את זה אבל חיכיתי שאתה תעלה.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד, במיוחד שאנחנו רואים שכבות רבות שסובלות מהעניין הזה שלא משכירים מכיוון ש-.

אוסאמה סעדי: לדעתי, אם מדברים על שכירות למטרות מגורים, זה צריך להיות משהו עקרוני וחשוב.

יעל גרמן: אני רוצה להעיר.

יעל גרמן: כמובן, אני מחזקת אותך וחושבת שזה חיוני שנכניס לחוק הזה את נושא האפליה.

יעל גרמן: אני יודעת שנקבע, במיוחד בהצעת החוק הממשלתית, שאנחנו לא דנים בדמי השכירות וביציבות.

יעל גרמן: ובכל זאת, אם אפשר, משהו מינורי.

יעל גרמן: אני לא אומרת שנאמר ששלוש שנים לא יעלו את שכר הדירה או יעלו אותו רק בגובה דמי המדד, אבל אם אפשר בכל זאת משהו מינורי, אני מבקשת לפתוח את זה לדיון.

<מעיין נשר: אני ממשרד האוצר.

<מעיין נשר: אם אפשר, יושב-ראש הוועדה, אחרי שהם יסיימו לדבר אגיב לעניין הזה.

יעל גרמן: כן כן.

יעל גרמן: עורכת הדין שרון קרני מעמותת "במקום", בבקשה.

<שרון קרני כהן: אנחנו מצטרפים לדברים של האגודה לזכויות האזרח.

<שרון קרני כהן: יש שני דברים אקוטיים, שהם המחיר ופרק הזמן.

<שרון קרני כהן: במציאות שאנחנו חיים בה משכירים חושבים שחוזה ארוך זה שנתיים או שלוש, וגם בהצעות החוק – לפחות באלה שקראתי – כך קראתי.

<שרון קרני כהן: שלוש שנים זה לא ארוך.

<שרון קרני כהן: בשלבים שאדם עובר בחייו, שלוש שנים זה לא ארוך.

<שרון קרני כהן: אף אחד לא מסיים לגדל ילדים בשלוש שנים, הם לא מתבגרים תוך שלוש שנים.

<שרון קרני כהן: הרווקות יכולה להתקצר או להתארך, אבל אדם שילדיו התבגרו ועזבו את הבית והוא חי באיזושהי צורה של זוגיות בלי ילדים בבית, אחרי שהם בגרו ועזבו – לא מדובר על שלוש שנים.

<שרון קרני כהן: אלה פרקי זמן הרבה יותר ארוכים והדיור צריך להתאים לשלב הזה בחיים, שבו האדם נמצא.

יעל גרמן: אבל זה נכון לגבי הדירה להשכיר, זה לא כל כך נכון לגבי החוק הזה.

יעל גרמן: כשאת מדברת על דירה להשכיר את צודקת, ונדמה לי שאפילו מדובר שם על שבע שנים, כשזה משהו ממלכתי, ממשלתי.

<שרון קרני כהן: שבע שנים זו כבר שכירות טעונת רישום.

<שרון קרני כהן: אנחנו מתרשמים מהצעות החוק שמסדירים לשלוש שנים.

<שרון קרני כהן: למחיר יש איזושהי יציבות מאוד מוגבלת, לטעמנו לא מספיקה, לשלוש שנים.

<שרון קרני כהן: בעוד שלוש שנים, כשהילד לא יהיה בכיתה א' אלא בכיתה ד', אז תשברי את הראש.

<שרון קרני כהן: לטעמנו, זה לא מחובר למציאות של משפחות ששוכרות.

<שרון קרני כהן: זה לא סטודנטים שרוצים לגור בכפר גלעדי ולא בקרית שמונה אלא זה משפחות ששוכרות.

<שרון קרני כהן: היום אני רושמת את הילדים שלי לגני עירייה כשאני לא יודעת אם אגור קרוב אליהם או רחוק מהם בספטמבר.

<שרון קרני כהן: כמו ששמענו פה, אני אחת מרבים מהתושבים בתל-אביב ששוכרים.

<שרון קרני כהן: אבל זו רק אנקדוטה, ככה אנשים חיים לאורך עשרות שנים, אם לא לאורך כל חייהם.

<שרון קרני כהן: לכן אנחנו מבקשים להבין ששלוש שנים זה מעט מאוד מבחינת היציבות.

<שרון קרני כהן: השכר לא עולה והשלב בחיים שאדם מצוי בו הוא לא עד כדי כך משתנה שצריך שתנאי הדיור שלו ישתנו.

אוסאמה סעדי: אבל לגבי השלוש שנים, הממשלה גם לזה לא - - -

<שרון קרני כהן: זה לא מידתי בעיניי.

<שרון קרני כהן: ב-12 שנים עברתי שמונה דירות.

<שרון קרני כהן: היום אני שמה מדבקה על הארון, אז הבן שלי אומר לי: אבל כשנעבור מפה, איך נוריד את המדבקה הזאת?

<שרון קרני כהן: זו המשמעות של משפחה שחיה בשכירות.

<שרון קרני כהן: אני מספרת אנקדוטות מעצמי אבל הן תקפות לכולם.

אוסאמה סעדי: זה המצב.

אוסאמה סעדי: מצב עגום.

<סיון שור: אמרתי שפונים, אבל עיקר הפניות הן פניות - - -

<שרון קרני כהן: אחרי שהם כבר חתמו וסגרו על המחיר אז הם מדברים אתך על דברים אחרים.

<שרון קרני כהן: אנחנו מבקשים לזכור שיש הרבה אוכלוסיות של משפחות בקרית גת ובמוצקין ולא בלב תל-אביב, איפה שאני גרה, שגם הן מתמודדות.

אוסאמה סעדי: תודה.

אוסאמה סעדי: משרד האוצר, בבקשה.

<מעיין נשר: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר, רכזת שיכון.

<מעיין נשר: כמה הערות לעניין יציבות המחירים, שירד מהחוק.

<מעיין נשר: ההצעה הזאת, שעברה כמה גלגולים, התפרסמה להערות הציבור בשנת 2014, לפני נפילת הממשלה הקודמת, וכללה בתוכה חלק שמדבר על הגבלה על המשכיר להעלות את שכר הדירה.

<מעיין נשר: היא אמרה שניתן יהיה להעלות רק מדי שלוש שנים.

<מעיין נשר: ההצעה הזאת התפרסמה להערות הציבור והערות הציבור נתקבלו.

<מעיין נשר: בזמן שחלף בין הפרסום להערות להקמת הממשלה החדשה כתבה המועצה הלאומית לכלכלה, שהיתה שותפה לצוות שגיבש את הצעת החוק, מסמך ארוך ומפורט שמסביר את הנזקים בפרק של יציבות המחירים.

<מעיין נשר: עמדת המועצה הלאומית לכלכלה היתה שההתערבות הזאת רק תגרום לנזקים, היא תגרום לקפיצות מיותרות מדי שלוש שנים ואין צורך בהתערבות כזאת במחיר כי היא רק תזיק לשוכרים ולא תיטיב עמם.

סתיו שפיר: עמדה של מי?

<מעיין נשר: עמדת המועצה הלאומית לכלכלה.

<מעיין נשר: עמדת בנק ישראל היתה זהה, וגם הם יעצו לשרים שלא להתייחס בחקיקה למחירי השכירות.

סתיו שפיר: ומה עם הגבלה לחמש שנים או לשש שנים ולא לשלוש?

סתיו שפיר: בחנתם את האפשרות הזאת?

סתיו שפיר: שאלתי שאלה.

<מעיין נשר: אני מנסה לדבר.

<מעיין נשר: אשמח לשמוע את השאלה, אבל זה פשוט מפריע - - -

סתיו שפיר: בסדר גמור, אני רק שואלת אם בחנתם אפשרות של יותר שנים.

<מעיין נשר: רגע.

<מעיין נשר: לאחר שהעמדות האלה נתקבלו והוצגו בפני השרים החליטו שרת המשפטים ושר האוצר שאין מקום להגביל את שכר הדירה בחקיקה.

<מעיין נשר: הוצגו בפניהם גם כל מיני מחקרים בין-לאומיים שנעשו על ההשפעות השליליות של התערבות במחירים של שכירות בכל מיני מקומות בעולם.

<מעיין נשר: זה יוצר שני שווקים, דירות מסוימות שיש לגביהן פיקוח, דירות שאין.

<מעיין נשר: בקנדה, למשל, יש חברות שבאות לבעלי הדירות ואומרות: אנחנו נעזור לכם לפנות את הדיירים מהבניין – בקנדה אפשר להעלות את שכר הדירה רק כשמפנים – וכך נאפשר לכם להביא שוכרים חדשים, להעלות את שכר הדירה, ואנחנו ניקח אחוז מזה.

<מעיין נשר: הן משתמשות בשיטות שונות ומשונות כדי להוציא דיירים החוצה.

<מעיין נשר: זו דוגמה להשלכות שליליות שיכולות להיות להתערבות בשכר הדירה.

<שרון קרני כהן: לא כולם סטודנטים.

סתיו שפיר: אני מבקשת להעיר שבדיון בוועדת השקיפות הלמ"ס הודיע שאין בידו למדוד את התנודות בשוק השכירות בצורה מלאה והלמ"ס, באופן נכון ורציני, גם החליט להכניס מדדים חדשים לתוך הבדיקה שלו כדי שיתאפשר לבדוק את מצבו של השוק הזה בעתיד.

<מעיין נשר: לפי מה שאנחנו רואים, מחירי הדיור לבעלות עלו בצורה מאוד חדה, יש עלייה עודפת, מעבר למדדים האחרים, כמו שכר וכמו תוצר לנפש.

<מעיין נשר: אנחנו רואים שמחירי הדירות לבעלות קפצו, לעומת זאת, מחירי השכירות - - -

<איריס לוי אברהמי: תראה שזה - - - אחרת.

<מעיין נשר: אני לא הפרעתי לך.

<מעיין נשר: לעומת זאת, מחירי השכירות נשארו באותו קו שמתיישר יחד עם המדדים שאנחנו רואים, כמו השכר והתוצר לנפש.

<מעיין נשר: זו אמירת אגב.

<מעיין נשר: למרות זאת, חשבו השרים שיש מקום באמצעים מנהליים לתמרץ את השוק הקיים, של אותם 600,000 דירות בשכירות, לתמרץ את המשכירים להעמיד חוזים ארוכי טווח, ולו מהסיבה הפשוטה שהשכירות ארוכת הטווח היא תחליף למוצר הדירה בבעלות, ואם היא תחליף לא מספק זה באמת מעלה את הביקושים לדירות בבעלות ותורם לעליית המחירים.

אוסאמה סעדי: איפה עומד העניין של הצעדים המנהליים?

אוסאמה סעדי: זה הצוות - - - ?

<מעיין נשר: בצמוד להצעת החוק הוקמו שני צוותים; צוות אחד בראשות החשבת הכללית באוצר, שבוחן מתווה.

<מעיין נשר: עבדנו בצמוד עם עיריית תל-אביב על המתווה, הם הביאו לנו עבודה באמת מדהימה ומרשימה.

<מעיין נשר: הצוות הזה מצא איזשהו מודל שבמסגרתו המדינה תציע למשכירים להעביר את הדירות שלהם להשכרה ארוכת טווח לידי חברות שמתמחות בכך וגם תיתן איזשהו סבסוד.

<מעיין נשר: הצוות הזה כתב את מסקנותיו והוא צריך את המסקנות לממונים.

סתיו שפיר: איזה סבסוד?

מיכל רוזין: את לא מסוגלת לענות?

מיכל רוזין: זו שאלת ביניים.

<מעיין נשר: סבסוד לטובת תמרוץ להשכרה ארוכת טווח.

סתיו שפיר: איזה סבסוד?

סתיו שפיר: של מה?

<מעיין נשר: דיברנו על סבסוד למוצר ביטוח.

סתיו שפיר: כלומר?

<מעיין נשר: כלומר ביטוח דירה.

<מעיין נשר: אחד הדברים שמשכירים מאוד חוששים מהם זה נזק שייגרם לדירות שלהם מידי שוכרים ארוכי טווח.

סתיו שפיר: שעלותו השנתית היא מה?

<מעיין נשר: בהתחלה יצאנו מקונספט שיספיק לעשות איזשהו ביטוח דירה, ובאו אנשים עיריית תל-אביב ופקחו את עיניו ופתחו בפנינו מודל אחר שאומר שיבוא גוף שייקח את האחריות על הניהול של הדירה כולה, לא רק לעניין הביטוח, ויתמודד גם עם השוכר - - -

מיכל רוזין: מי יממן את זה?

מיכל רוזין: השוכר, המשכיר?

מיכל רוזין: הרי בסוף זה ייפול על השוכר.

אוסאמה סעדי: הבנתי שמדברים על תמריצים של משרד האוצר.

מיכל רוזין: למי?

אוסאמה סעדי: למשכיר.

<ארז קמיניץ: המשכיר יקבל כסף.

<מעיין נשר: אנחנו מדברים על תמריץ שבסופו דבר יתחלק בין השוכר למשכיר כדי שלא יעלה את שכר הדירה.

מיכל רוזין: את תחייבי אותו, תסלילי אותו - - -

<מעיין נשר: לא.

<מעיין נשר: אני לא אסליל אותו ולא אחייב אותו.

<מעיין נשר: אציע לו.

רועי פולקמן: את מדברת על המתווה.

מיכל רוזין: דרך חברת תיווך ניהול, וזה רק יעלה את העלויות.

רועי פולקמן: זה מודל שאנחנו עובדים עליו כבר תקופה ארוכה.

רועי פולקמן: זה מודל שנוסה בהצלחה רבה מאוד בבריטניה.

רועי פולקמן: יכול להיות שתהיה על זה פרמיה.

רועי פולקמן: אין כאן בעיה של מחיר, יש כאן סוגיית יציבות.

רועי פולקמן: המטרה היא להגיד לך, אם אתה משפחה עם ילדים ואתה רוצה דירה שכורה, שיהיה לך מוצר מסוג חדש, מוצר של דירה מנוהלת עם חברת ניהול, כשאתה יודע שהחוזה הוא לשלוש שנים, שאי אפשר להעלות את השכירות משנה לשנה, שהתיקונים מובטחים מיידית וכו'.

רועי פולקמן: זה להכניס מוצר חדש לשוק השכירות הישראלי.

מיכל רוזין: אבל אתה תשלם גם על חברת הניהול.

רועי פולקמן: לא יודע.

רועי פולקמן: חלק מזה, המדינה תיתן רשת ביטחון; חלק, יהיה שווה לבעל הדירה כי הוא יקבל מוצר טוב יותר, הוא יכול להפסיק להתעסק עם דיירים, ויכול להיות שתהיה גם פרמיה.

רועי פולקמן: אני שוב אומר, ואמרתי את זה גם בתחילת הדברים: הבעיה היא לא המחיר.

רועי פולקמן: המחיר יטופל בהיצע וביקוש; נבנה יותר דירות – יהיה מחיר נמוך יותר.

רועי פולקמן: החוק הזה והתמריץ שאליו מעין התכוונה לא בא להוריד מחירים בשוק השכירות, הוא בא להכניס מוצר יציב, שמשפחה תוכל לגור בדירה ולא ישגעו אותה.

רועי פולקמן: אנחנו קצת מערבבים פה, זה דיון אחר.

רועי פולקמן: חוק שכירות הוגנת לא מופיע בחוק.

אוסאמה סעדי: מעין, משפט אחרון.

אוסאמה סעדי: אנחנו חייבים לסיים.

<מעיין נשר: ההצעה הזאת עברה במקביל להקמת צוות.

<מעיין נשר: הצוות שדיברתי עליו, ורועי הסביר את זה מצוין, הולך להגיש את מסקנותיו ואנחנו מקווים שהדברים יצאו לפועל בחודשים הקרובים.

<מעיין נשר: בנוסף לכך, הוקם צוות בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שיושב לשמאלי, שנועד לבחון את הצורך בהרתעה משפטית ייחודית לעניין נושא השכירות לטובת כל הדברים שהועלו פה.

אוסאמה סעדי: איפה עומד עניין ההמלצות?

אוסאמה סעדי: בבקשה, עורך הדין קמיניץ.

<ארז קמיניץ: שמעתי חלק מהדברים שנאמרו כאן קודם.

<ארז קמיניץ: התכנסנו כדי לבדוק את האפשרות לבחון דרכים שנוגעות לסדרי הדין, באופן שיאפשרו תמיכה בחוק החדש, לכשיחוקק, מתוך ההבנה שהעילות שיש לשוכר – לא רק למשכיר אלא בעיקר לשוכר - לפי החוק החדש, שאמור לייצר יתר הגינות יחסית למצב היום, הן עילות שקשה מאוד לברר בהליך משפטי ארוך ורגיל בבית המשפט, נוכח העובדה שבדרך כלל לא מדובר בסכומים גבוהים ולכן זה לא משהו שאנשים, או אפילו שוכרים, הולכים לברר בערכאות משפטיות ולסחוב הליך משפטי לטובת סעד של כמה אלפי שקלים בודדים.

<ארז קמיניץ: הרצון שלנו הוא לבחון דרכים מקלות יותר לבירור סכסוכים שכאלה.

<ארז קמיניץ: היום יש ערכאה שעוסקת בסכסוכים מינוריים יותר - בית המשפט לתביעות קטנות, אבל אנחנו לא בטוחים שדווקא הערכאה הזאת מתאימה.

<ארז קמיניץ: אנחנו בוחנים עם הנהלת בתי המשפט גם את האפשרות למקד, באמצעות תקינה או באמצעות מיקוד - - -

אוסאמה סעדי: יש גם בית דין לשכירות.

<ארז קמיניץ: בית דין לשכירות זה משהו אחר לחלוטין.

<ארז קמיניץ: בית דין לשכירות הוא לפי חוק הגנת הדייר, הוא משהו שהולך ונעלם ולא טוב לסכסוכים שהחוק הזה צופה.

<ארז קמיניץ: לכן אנחנו ממשיכים לבחון עם הנהלת בתי המשפט אופציה של התבססות על בית המשפט לתביעות קטנות.

<ארז קמיניץ: במקביל נערכת עבודה משמעותית יותר בכל מה שקשור לסכסוכי מקרקעין בכלל.

<ארז קמיניץ: שרת המשפטים ביקשה מאתנו לבחון הקמה או יצירה של התמחויות בסכסוכי מקרקעין בכלל.

<ארז קמיניץ: יכול להיות שערכאה משמעותית יותר כזאת תדע לטפל נכון יותר בסכסוכי שכירות, למשל בין בעלים לשוכר בבית משותף.

<ארז קמיניץ: יש כל מיני אופציות שמונחות כרגע על השולחן, אנחנו בוחנים את כולן.

אוסאמה סעדי: איפה זה עומד?

<ארז קמיניץ: מיד אחרי שנצביע בוועדה על תיקון 109 לחוק התכנון והבנייה, וגם במליאה, ונצליח גם לטפל בעבירות בנייה בצורה נכונה, נתפנה לעבודה הרבה יותר מסיבית בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: בסדר, הבנתי.

אוסאמה סעדי: אז זה לא יתקדם.

<ארז קמיניץ: אם נקדיש גם את המושב הבא לתיקון 109 זה ייקח יותר זמן.

אוסאמה סעדי: דקה לחברת הכנסת סתיו שפיר.

אוסאמה סעדי: אנחנו מוכרחים לסיים.

סתיו שפיר: אני רוצה לציין שאני מאוד אשמח אם נצליח להגיע לתחילת הקראה של החוק.

סתיו שפיר: ציפיתי שנגיע לתחילת הקראה של החוק בדיון הזה, מאחר שהוא נדחק, משום מה, ליום האחרון של המושב, אחרי הרבה מאוד זמן שהוא יושב על שולחנה של הוועדה.

סתיו שפיר: חבל מאוד שאנחנו לא מגיעים להקראה, גם שותפי, רועי פולקמן, שנינו מעוניינים בזה שנקדם אותו ולא נמתין עוד זמן.

סתיו שפיר: חבל מאוד, בגלל הפגיעות שנעשות בשוק הזה בזמן שאנחנו ממתינים עם הצעת החוק.

סתיו שפיר: מספר הערות לעניין התמריצים.

סתיו שפיר: בחוק שהוצמד לא מופיע פיקוח כמו בגרסה הראשונה של החוק אלא תמריצי מס בתמורה לזה שמשכירי הדירות יעמידו את הדירה להשכרה לפרק זמן.

סתיו שפיר: דובר על שלוש שנים, אני חושבת שאפשר להגיע גם לחמש שנים, בתנאים הוגנים ובלי העלאת שכר הדירה – תמריצי מיסוי.

סתיו שפיר: בחנו את העניין הזה מכמה זוויות וגילינו, למשל, שהיום רשות המסים לא אוכפת את המס שנדרש על השכרת דירה.

סתיו שפיר: במבצע האכיפה האחרון שרשות המסים עשתה בנושא לפני שלוש שנים היא גילתה מתוך 32,000 משכירי דירות שחייבים במס על השכרת דירה ש-27,000 לא שילמו את המס עד לאותו תאריך.

סתיו שפיר: כלומר, חוסר אכיפה מוחלט של המס על השכרת דירה למשכירי דירה.

סתיו שפיר: בגלל זה הצענו צעדים מאוד פשוטים:

סתיו שפיר: אם זה פטור ממס בתמורה להשכרת דירה בצורה הוגנת, ואפשר לחשוב גם על תמריצים אחרים, כמו מס שבח וכדומה.

סתיו שפיר: כל זה עלה גם בדיונים מול האוצר.

סתיו שפיר: התמריץ שהציגה מעיין, תמריץ ביטוחי – אני חוששת שהוא לא תמריץ מספק, מאחר שביטוח דירה עולה, פחות או יותר, 400 או 500 שקלים בשנה.

סתיו שפיר: 500 שקל בשנה זה לא סכום שבעל דירה ירצה בשבילו ללכת לאי העלאת מחירי דירה משנה לשנה.

סתיו שפיר: זה סכום שאפשר בקלות להעביר לשוכר, כפי שעושים רבים היום, שלא לדבר על זה שעדיף לשלם אותו מאשר לא להעלות את שכר הדירה כשאנחנו יודעים שמשכירי דירות מעלים את שכר הדירה אפילו ב-1,000 שקל לפעמים בדירות של שניים–שלושה חדרים.

סתיו שפיר: ולכן אם דנים בתמריצים – ואני מאוד שמחה על הדיון – צריך לדון בתמריצים רציניים ואפקטיביים ולבחון את היעילות שלו ולא בתמריצים שיהיו רק לשם - - -

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: שמענו את כל חברי הכנסת המציעים והיוזמים וגם שמענו את נציגי הממשלה.

<קריאה: לא שמעתם את נציגי השוכרים.

סתיו שפיר: ועד שוכרי הדירות.

אוסאמה סעדי: לא דיברתם?

<קריאות: לא דיברנו.

אוסאמה סעדי: ביקשתם?

אוסאמה סעדי: בבקשה, קח שתי דקות.

<איתי נטר: שלום, אני דובר ועד שוכרי הדירות של ישראל ונציג "דור ללא דירה".

<איתי נטר: אמרו פה דברים מאוד יפים סביבי, ואני רוצה להוסיף משהו קטן.

<איתי נטר: כשהחוק הזה התחיל להתגלגל דיברתי עם נציגה של חברת הכנסת סתיו שפיר וסיפרתי לה על הדירה הנוכחית שלי.

<איתי נטר: מאז ועד היום הספקתי לחזור להורים שלי, לחזור חזרה ללב תל-אביב ולעבור עכשיו לעוד דירה בדרום תל-אביב.

<איתי נטר: עברתי כבר שלוש דירות מאז שהחוק הזה התחיל.

<איתי נטר: הבעיה היא לא רק בעיה של תל-אביב.

<איתי נטר: אני פה עם נציג של באר שבע, שיכול לספר לכם גם כן שהמשכירים מתעללים בהם.

<איתי נטר: בכל מקום שיש בו אוניברסיטה יש התעמרות בסטודנטים ובזוגות צעירים.

סתיו שפיר: נכון, בכל רחבי הארץ.

אוסאמה סעדי: סליחה שאנחנו חייבים לסיים, כי יש ישיבה אחרת שמשודרת באולם נגב ואנחנו חייבים לעבור לשם.

<דניאל עודד קדם: סליחה, באתי היום מרחובות על מנת להציג.

אוסאמה סעדי: אבל למה לא נרשמת?

אוסאמה סעדי: קח דקה, בבקשה.

<דניאל עודד קדם: מאז גיל 21 ב-1996, למעלה מ-20 שנה אני גר בדירות שכורות.

אוסאמה סעדי: ברחובות?

<דניאל עודד קדם: ברחובות, בירושלים, בתל-אביב, בחיפה.

<דניאל עודד קדם: עד היום, כבר למעלה מ-20 שנה - - -

אוסאמה סעדי: איפה המצב הכי טוב?

<דניאל עודד קדם: ברחובות.

<דניאל עודד קדם: במשך קצת למעלה מ-20 שנה עברתי 16 דירות, שזה מצב בלתי נסבל כשלעצמו.

<דניאל עודד קדם: הדירות האלה, אספר לכם כמה נקודות לגביהן.

<דניאל עודד קדם: יצא לי לגור בדירה שלא היה בה מטבח, דירת חדר זעירה שבאחת הפינות של החדר היחיד היה מקרר קטן, לצידו שולחן ועל השולחן פלטה חשמלית, ואת הכלים, לא היתה לי ברירה אלא לרחוץ בכיור של השירותים.

<דניאל עודד קדם: יצא לי לגור בדירת מרתף, שהיתה יותר כמו בית כלא – בעיר הזאת, דרך אגב, כשלמדתי בהר הצופים - שהחלון היחיד שהיה לחדר השינה שלה נפתח לחדר המדרגות ולעשן הסיגריות של השכנים האטומים שהיו לי שם.

אוסאמה סעדי: עודד, תודה.

אוסאמה סעדי: אני מזמין אתכם, את כל נציגי השוכרים, לדיונים הבאים שיהיו, כשניכנס - - -

<קריאה: יש תאריך?

סתיו שפיר: שאלה מצוינת.

אוסאמה סעדי: יהיה.

אוסאמה סעדי: יהיה תאריך.

אוסאמה סעדי: נזמין אתכם, תבואו ואז ניכנס לסעיפים – מה צריך בדירת מגורים, התאמה או אי התאמה וכל הדברים האלה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נועלים את הישיבה, נקבע דיון המשך ונודיע לכם.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.