הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 68, 2016-12-06 11:20

סתיו שפיר: שלום, תודה רבה לכולכם שהצטרפתם אלינו כאן היום, אני מודה לכם מכל הלב והלוואי והייתי יכולה בעצמי לתרגם לשפת סימנים, אני מודה לך על התרגום והעזרה.

סתיו שפיר: ברור לי שלא תמיד פשוט להגיע לכנסת, לדיונים כאלה, אבל הנוכחות שלכם כאן היא משמעותית ביותר.

סתיו שפיר: מאחר ואנחנו מביאים לכאן דיון שאולי ישמע לאנשים טיפה טכני, כאילו בכלל לקוח מעולם הטכנולוגיה, כאילו אפשר לפתור אותו באיזו לחיצת כפתור או שיש פה איזה שהוא באג במערכת שלא יאפשר שהוא יקרה, אבל לא, אנחנו מדברים כאן על זכותם של כמעט 20 אחוז מאוכלוסיית ישראל לנגישות ולשקיפות למידע ממשלתי, באופן הפשוט, הברור, המהיר, היעיל ביותר שניתן, גם בימים רגילים וגם בימים קשים או מאתגרים יותר.

סתיו שפיר: כשהצוות שלי עבד על תחקיר לקראת הישיבה הזאת, שמענו סיפורים רבים, למשל על מה שקרה רק בשבוע שעבר, בזמן השריפה, כשלאנשים שהיו זקוקים למידע ממשלתי, זמין, על מה האפשרויות שלהם כרגע, לאן ללכת, מה לעשות, מה הזכויות שלהם, אבל פשוט לא יכלו לקבל את המידע הזה כי הוא פשוט לא היה מונגש באינטרנט.

סתיו שפיר: "הפשוט הזה" במרכאות, הוא מאד לא פשוט, כי זה מה שמבדיל בין אפשרות לקבל את הזכויות שלך מהמדינה וזה מה שמפריד בין האפשרות לחיות חיים עצמאיים ובטוחים, לבין להזרק מכל המדרגות.

סתיו שפיר: לפני שלושה ימים ציינו פה את יום הבינלאומי לזכויות של אנשים עם מוגבלות, על אף שכבר נעשתה כברת דרך גדולה בשנים האחרונות אנחנו עדיין מאד רחוקים מלממש את החזון של שוויון מלא, הנגשה מלאה וזכויות מלאות לאנשים עם מוגבלות.

סתיו שפיר: רק לאחרונה התבשרנו שהתקנות שהיו אמורות להביא לשקיפות המידע הממשלתי, עברו אנשים עם מוגבלות, נדחו בשנה נוספת.

סתיו שפיר: הפער הזה, נוסף לזה שקיים באתרי אינטרנט החדשים, שהתקנות עליהם הוחלו לפני למעלה משנה, אבל הם עדיין לא עומדים בתקנות ובהחלטות שהתקבלו.

סתיו שפיר: נוסף על אי הנגשת המידע והפיכתו לשקוף עבור אחד מתוך כל חמישה אנשים בישראל, יש עוד הרבה מידע שנדרש היה להיות מפורסם ושנשאר משום מה חבוי בתוך משרדי הממשלה.

סתיו שפיר: בשונה מרוב דיוני הוועדה שבהם אנחנו דנים כאן, בדרך כלל, בפרסום של מידע ובחשיפה של מידע שמוסתר מהציבור ומנבחריו, כאן אנחנו עוסקים למעשה במידע שהוא כבר מצוי, אבל הוא הופך לשקוף או לא הופך לשקוף עבור אנשים עם מוגבלות, אוכלוסייה שמהווה כמעט 20 אחוז מאוכלוסיית ישראל.

סתיו שפיר: אנחנו שלחנו לפני שבוע מכתבים לכל משרדי הממשלה עם שאלות מטעם הוועדה וניסיון לבקש מהם לדווח על סטטוס הנגישות שלהם, לאלו שטרם השיבו על השאלון, הם מתבקשים להחזיר אותו בהקדם לוועדה.

סתיו שפיר: בדיון הזה אנחנו נשמע מהם איפה הסטטוס הזה עומד ונשמע כמובן גם מכמה שיותר אנשים מהציבור הרחב שהגיע לכבד את הוועדה היום ולהשתתף בדיון הזה ונשמח להבין איפה בעיקר נמצאים הקשיים ואיפה אפשר היה עוד לשפר.

סתיו שפיר: אני רוצה להודות לעורך דין איתן עמרם שעזר מאד ועבד בצמוד עם צוות הוועדה לקראת קיום הדיון הזה, תודה רבה ואנחנו נתחיל את הדיון ממך.

סתיו שפיר: אני אבקש ממך קצת לתת לנו פרטים איפה הדברים עומדים וסקירה על היישום של החוק במשרדי הממשלה ומשם נעבור ונחלק את זה בין כמה סיפורים ובקשות מהמוזמנים, מי שרוצה לדבר בבקשה להעביר אלי פתק.

סתיו שפיר: השולחן הוא עגול ואני מבטיחה – נכנסנו באיחור בגלל הדיון שהיה פה קודם, ננסה להכניס כמה שיותר – אבל אני מבקשת לצמצם בבקשה את הדיבור לשתי דקות.

סתיו שפיר: בבקשה, עורך דין עמרם.

<איתן עמרם: תודה רבה, בוקר טוב, תחילה אני מבקש להודות לכבוד יושב ראש הוועדה על שהסכימה לייחד את ישיבת הוועדה לנושא שחשוב לטעמי בנושא הנגשת המידע הממשלתי לאנשים עם מוגבלות.

<איתן עמרם: תקנות הנגישות כפי שאתם יודעים חוקקו ב- 25.10.2013, מכח חוק שוויון, התקנות עוסקות בעיקר בהסרת מכשולים פיזיים, אדמיניסטרטיביים, תקשורתיים וכן הלאה, על מנת שאדם עם מוגבלות יוכל להשתתף במרחב הציבורי והטכנולוגי.

<איתן עמרם: הייחוד של התקנות האלה, שהן בהקשר לשירות הציבורי, הן מחייבות גם את המגזר הממשלתי, מוניציפלי, מלכ"רי, עסקים פרטיים וכולם מחויבים לבצע התאמות נגישות הן בשירות והן בפלטפורמות שבאמצעותן ניתן השירות.

<איתן עמרם: הכל באופן שוויוני, ברמת איכות ונוחות ופתיחות בדיוק כפי שניתן לכל אדם.

<איתן עמרם: התקנות מגדירות אוסף של שירותים, ביניהם ביצוע התאמות בנהלי השירות, התאמות נגישות למידע, סיוע במילוי טפסים, הנגשת מידע חליפי באמצעות ערוצי תקשורת – טלפון, פקס וכו', הנגשת נתבי השיחות, הנגשת שירותי האינטרנט וכמובן מינוי רכז נגישות ופעולות נוספות.

<איתן עמרם: מה שחשוב, שנותן השירות, ברגע שהוא מבצע את ההנגשות מחויב לפי החוק לפרסם אותן.

<איתן עמרם: כהכנה לקראת הדיון היום, ביצענו בדיקה בשיתוף עם מגדל אור – שאגב נמצאים כאן, הם יספרו קצת על העמותה שלהם, על הגוף שלהם – ביקשתי מהם לבצע בדיקה רנדומלית על 24 אתרי אינטרנט, לבדוק סך הכל מדגמית ארבעה דפים ולתת את ממצאי הסקר.

<איתן עמרם: לכאורה, המצב נראה כמו שציינת, למרות ההערכה אי אפשר לומר שהמצב נראה טוב, אם בכלל.

<איתן עמרם: רק משרד ממשלתי אחד עמד בכל תקנות הנגישות המידע, כאשר הבדיקות היו בנוסף לבדיקות האינטרנט, גם ציון שמו של רכז הנגישות וכמובן את הצהרת הנגישות כפי שמחוייב בחוק.

<איתן עמרם: מה שעולה ואני מקריא לכם את התוצאות, הצהרת נגישות סך הכל 10 מתוך 24 אתרים ציינו, מורשה נגישות צויין ב- 25 אתרים, נגישות בינונית ניתנה למרבית האתרים ויותר גרוע, עדיין 25 מאתרי האינטרנט קיבלו ציון נמוך.

<איתן עמרם: בנוסף, נמצאים כאן אנשים שהשירות באמת אמור לסייע להם ואנחנו נשמח לשמוע את דעתם, תודה.

סתיו שפיר: תודה רבה לך שוב, על כל העבודה המאד משמעותית הזאת.

סתיו שפיר: אני רוצה לבקש קודם משירלי פינטו, מארגון בשמע.

<שירלי פינטו: אני כבר לא בשמע, הקמתי עמותה – המרכז הישראלי ללימודי חרשות, אבל הייתי ארבע שנים בשמע.

סתיו שפיר: אנחנו מאד אוהבים את שמע.

<שירלי פינטו: בקשר לשקיפות במידע לציבור אז מה שהיה לאחרונה בחיפה, השריפה הגדולה, שום מידע לא היה נגיש לציבור החרשים.

<שירלי פינטו: המשפחה שלי שהיא חרשת והיא חיפאית שלחו לי כל הזמן הודעות של 'מה קורה' ואני נאלצתי כל הזמן לסמס להם תעשו כך, תישארו בבית, תצאו מהבית, כיוון ששום מידע לא בערוץ 10, ערוץ 2, ערוץ 1, שום מידע לא היה נגיש לקהל הציבור החרשים, אפילו כתבי שטח ועיתונאים.

<שירלי פינטו: למשל בארצות הברית כשהיה ההוריקן לא מזמן, מתורגמן סמוי עם כתבי שטח בכל מקום, נמצאים עיתונאים כל הזמן, אז איך במדינת ישראל מפקירים חיים של אנשים, אנשים חרשים, אפילו הסיפור שלי ואני אדם - - -, אדם חרש שנפצע בשריפה הוא לא ידע מה קרה.

<שירלי פינטו: איך זה יכול להיות?

<שירלי פינטו: במדינת ישראל שמתחוללת כזו שריפה ומתעלמים?

<שירלי פינטו: אני לא מדברת על התרבות חרשים, אני לא מדברת על ערוץ - - - שהושמד, אני מדברת על מצבי חירום, מדברים על מצבים של חיים של אנשים וזה לא נגיש.

סתיו שפיר: שירלי, את יכולה בבקשה לספר לכולנו מה המידע שהיה צריך להיות שם, הכי זמין ומה חסר?

<שירלי פינטו: מה חסר?

<שירלי פינטו: אני לא יודעת מה שחסר, אני לא יודעת איך עובדת הטלוויזיה, אני לא יודעת איך עובדים הראיונות, אבל צריך איזה שהוא גוף שיהיה אחראי שאנשים חרשים, 700 אלף איש חרשים במדינת ישראל, שצריך שברגע שמגיעים למצב חירום הדבר הראשון הוא לדאוג שיהיה מתורגמן, אם זה בתוך הטלויזיה – אני מדברת על הבועה, אם השריפה מתחוללת בחיפה ויש שדר שמשדר מהשטח, שיהיה מתורגמן, הבועה בטלויזיה, לא היה שום דבר וזה לא היה נגיש.

<שירלי פינטו: אני רואה בערוץ 10 שמדבר ומדברים ומה אני אמורה לעשות שרק מדברים ומדברים ואני לא מבינה שום דבר?

<שירלי פינטו: נאלצתי לשאול אנשים שומעים בסמס מה אומרים ושיעזרו לי, בדבר כזה צריך לבקש עזרה?

<שירלי פינטו: גם המשפחה שלי היא חרשת והייתה בחוסר אונים ולחץ אדיר ואני לא ידעתי מה לעשות.

<שירלי פינטו: סימסתי לאנשים שאני מכירה, לעיתונאים, ביקשתי – תעזרו לי.

<שירלי פינטו: אני שואלת, במצבי חירום אדם מתעלף, אין לאדם חרש שום נגישות למידע, אני מדברת על מדינת ישראל שנמצאת בהרבה תקופות של מלחמה ואז מה יקרה במלחמה הבאה?

<שירלי פינטו: מה יקרה?

<שירלי פינטו: אני לא יודעת, אולי זו שאלה טובה.

<שירלי פינטו: אולי פשוט ירו לי בראש וזהו, אני באמת לא יודעת.

סתיו שפיר: תודה רבה.

סתיו שפיר: נמצאת פה גם תמי שמע?

<שירלי פינטו: כן, תמי שמע רק מתרגמת אז היא תוותר, הסיפור זהה.

<שירלי פינטו: את רוצה?

<שירלי פינטו: אז אני לדקה מחליפה כובע, דקה.

<תמר שמע: אני תמי שמע, אני בת להורים חרשים.

<תמר שמע: מה ששירלי מספרת בגוף ראשון אז אני בת להורים שמתמודדת עם זה ביום יום, חוסר נגישות יום יומי, על דברים גדולים, על שריפות, על מלחמות, אני לא מדבר על פלז'ר, אני לא מדברת על בואו נהנה, אני מדברת על קיום – אין נגישות.

<תמר שמע: לא יכול להיות שמדינה שלמה, מיום חמישי בבוקר דבוקה לטלוויזיה ואמא שלי צריכה לחכות שאני אבוא אליה הביתה ואני אגיד לה מה קרה, זה בלתי נתפס ב- 2016, לא נראה לי הגיוני שרק אחרי תחנונים של חרשים לערוץ 10, בבקשה תעלו בועה, אני מגיעה לשם ב-18:00 בערב ואז יש שם בועה, אבל כל השעות האלה, לא לדעת.

<תמר שמע: אני לא מדברת על תכנית של פלז'ר, אני מדברת על קיום, אני בשלב של הישרדות.

<תמר שמע: אז את מאבקי ההישרדות האלה אני מכירה מגיל אפס, היום אני כמעט בת 50 ושום דבר לא השתנה.

סתיו שפיר: תודה רבה, תמי.

סתיו שפיר: אני אגב חושבת שלא רק דברים שהם בייסיק ודחופים, גם הדברים שהם פלז'ר צריכים להיות מתורגמים ונגישים לכולם.

סתיו שפיר: צריך גם להגיד את זה, אני מיד אפנה לערן טמיר מנציבות שוויון זכויות אנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים, אבל ישראל היא הסטרט אפ ניישן, לפחות בפעם האחרונה שאני שמעתי, זו מערכה שיווקית והגאווה הגדולה שלנו כבר הרבה מאד שנים, ככזו עם כאלה יכולות טכנולוגיות מדהימות, כאלה מוחות מופלאים וחזון, נוסף על כך שאנחנו הישראלים גם ב- DNA שלנו מבינים בצורה הכי פשוטה שיש את הצורך לעזור אחד לשני ולהקל אחד על השני ולהיות שם אחד בשביל השני – איפה הדבר הזה נתקע?

סתיו שפיר: איך ליכול להיות שבמקום הכל כך ברור הזה, כמו שתמי אמרה עוד לפני שנכנסים בכלל לתוכן בידורי שמשודר, אנחנו מדברים על הדברים הבסיסיים הדחופים ביותר שהממשלה צריכה להנגיש לאזרח, איך יכול להיות שאנחנו נתקעים שם?

<אילנה בניש: אני אענה על זה בצד הטכני, ברשותך - - -

סתיו שפיר: מי מדברת?

<אילנה בניש: אילנה בניש, אני ממכון התקנים, כנציגה של מכון התקנים.

<אילנה בניש: אני ברשותך יותר מאוחר אציין איפה זה בדיוק נתקע.

סתיו שפיר: אז אני אבקש רגע מערן ואחר כך נגיע אליך, תודה.

<ערן טמיר: דווקא לא ידעתי שהולכים לדבר על הדוגמה הזאת, אבל זאת דוגמה מצויינת בעיננו, תיקון הנגישות שבחוק שוויון זכויות הותקן ב- 2005 והתיקון קבע שיש חובה לעשות נגישות בהמון דברים, אחד מהדברים – ואני מרים את הכפפה שכבר הפילו פה – זה תקנות בנושא הנגשה של שירותים שניתנים בשעת חירום.

<ערן טמיר: בדיוק לצורך העניין הזה.

<ערן טמיר: התקנות האלה הם באחריות משרד הביטחון, אבל האמת היא שזה לא כזה משנה, כי יש עוד הרבה תקנות וכל אחת מהתקנות היא באחריות של גורם אחר וטיוטת תקנות מוכנה מזמן.

<ערן טמיר: כשאני אני אומר זה מאד מזמן.

סתיו שפיר: כמה מזמן?

<ערן טמיר: כולל את ההתייחסות לנושא של הנגשה לאנשים עם מוגבלות שמיעה, מכל הסוגים, במהלך מצבי חירום.

<ערן טמיר: אבל הן לא מותקנות, פשוט לא מעבירים את זה.

סתיו שפיר: מה הסיבות לעיכוב?

<ערן טמיר: יש בג"ץ, אנחנו פונים כנציבות תחת התפקיד שלנו למשרדי הממשלה, מעלים את זה בוועדות הכנסות הרלוונטיות, יש בג"ץ שמחייב להגיש את התקנות ולהעביר אותן הלאה, האמת היא שלצורך העניין אני אגיד שבאמת בעקבות הרבה מאד לחץ, אז הגישו את התקנות והן כרגע נמצאות על שולחן ועדת העבודה והרווחה.

<ערן טמיר: אבל זה לקח הרבה מאד זמן, אני עדיין לא רואה אותן מאושרות ואז, מה שקורה וזה עיכב אותנו יותר מפעם אחת, יש בחירות.

<ערן טמיר: כשיש בחירות כל התקנות שכבר יושבות על השולחן או הוכנו ושר כל שהוא חתם עליהן, צריכות להיות מוגשות שוב וצריך לעבור עוד פעם את התהליך - - -

סתיו שפיר: לא, ברור, אבל תגיד לי רגע, מה זה שר?

סתיו שפיר: זה שר הרווחה צריך לחתום על התקנות האלה.

<ערן טמיר: התקנות האלה, הספציפיות של נגישות - - -

סתיו שפיר: או משרד המשפטים.

<ערן טמיר: זה שר הביטחון.

סתיו שפיר: שר הביטחון?

<ערן טמיר: כן, לפי החוק.

סתיו שפיר: אוקיי.

סתיו שפיר: מה מעכב את העניין הזה?

<ערן טמיר: אני הסברתי - - -

סתיו שפיר: הבנתי שיש עיכוב, לא הבנתי מה הסיבה לעיכוב.

<ערן טמיר: תראי, אני עכשיו אלך מהדוג' הספציפית בנקודה הזו, כל פעם שהיו בחירות היה צריך לבוא לשר חדש, בעצם לעבור את התהליך מאפס ולשכנע ואז צריך לקבל אישור של משרד האוצר ואגף תקציבים כדי לאשר את זה ואז, כמה זה עולה וכמה זה לא עולה.

<ערן טמיר: אני חושב שאם אני אעלה מעט את המבט, אנחנו נתקלים לצערי בהרבה תופעות של נימבי –נוט אין מיי בקי יארד (תרגום חופשי – לא בחצר האחורית שלי), אף אחד לא יגיד – נגישות לא חשובה או נגישות היא לא דבר נחוץ, כולם יזדהו ויהנהנו באמפתיה, אבל כשאומרים שעכשיו צריך לעשות משהו ולפעמים הדרישה היא לא עניין של תקציב בהכרח, לפעמים הדרישות פשוטות ואם יש זמן אני אדבר על זה קצת – אז אומרים לזה 'לא' כי זה עול וזה לשנות את השיטה ועכשיו צריך להצמיד מתורגמן וצריך לחשוב מחשב וכשיהיו תקנות ותהיה חקיקה אז תהיה אכיפה.

<ערן טמיר: אנחנו השנה קיבלנו בג"ץ מהרשויות המקומיות שאף אחד לא יגיד שנגישות היא לא דבר חשוב, אבל קיבלנו, נגדנו, זה לא רק נגד הממשלה שלא מתקצבת אותנו, נגדנו בכלל להפסיק את האכיפה ובפועל לדחות את דרישת לנגישות מהרשויות המקומיות כי יקר להם.

<ערן טמיר: לא משנה שזה דיון אמנם בוועדת הפנים, אבל זה רק מראה את טיב התהליכים שקורים אגב בהרבה תחומים של נגישות, זה לא רק רשויות מקומיות, רק שרשויות מקומיות רצו ועשו את התרגיל והגישו שני בג"צים, הם עוד ביקשו צו על תנאי כדי לעצור את כל תהליכי האכיפה ובית המשפט לא קיבל כמובן את הבקשה שלהם, אבל הבג"ץ עדיין ישנו והלחצים עדיין קיימים, כולכן מכירים איך מופעלים הלחצים וזו בעיה.

סתיו שפיר: אבל אם משרד האוצר הקציב את הסכום שנדרש בשביל הנגשה גם ברשויות המקומיות וגם במשרדי הממשלה?

<ערן טמיר: אגיד אגיד ככה, משרד האוצר לטעמנו לא הקציב מספיק, זה לא תירוץ לא לעשות את ההנגשה כי זה בעיקר עניין של סדר עדיפויות.

<ערן טמיר: בנוסף, הרבה דברים לא עולים כסף ועדיין לא עשו נגישות - - -

סתיו שפיר: לא, אני גם לא מקבלת את התירוץ, שיהיה ברור.

<ערן טמיר: ולבסוף, מעט הכסף שמשרד האוצר נתן, חלק גדול מהרשויות לא השתמשו בו.

<ערן טמיר: אנחנו עשינו עכשיו תהליך מחדש - - -

סתיו שפיר: רק שנבין, כמה כסף משרד האוצר נתן, מה בסוף היתה רמת - - -

<ערן טמיר: לרשויות זה 100 מיליון שקל.

סתיו שפיר: לכלל הרשויות?

<ערן טמיר: לרשויות חלשות, לא השתמשו בזה.

סתיו שפיר: לכמה רשויות?

<ערן טמיר: 200 בערך.

סתיו שפיר: 200 רשויות?

<ערן טמיר: אם אני לא טועה, אם את רוצה אני אבדוק את זה.

סתיו שפיר: וכמה מתוכן הנגישו את המידע?

<ערן טמיר: זה מימון לנגישות שאופן כללי, לאו דווקא למידע.

<ערן טמיר: לגבי מידע זה סיפור אחר, חלק גדול מהמידע אפילו לא דורש כסף, למשל יש חובה עוד מהחוק עצמו, מ-2007 שכל נותן שירות – דרך אגב זה לא רק רשויות ציבוריות ומשרדי ממשלה, זה גם גופים פרטיים גדולים שנותנים שירות שהוא חצי חיוני, תקשורת וכיוצא באלה.

<ערן טמיר: צריך למנות רכז נגישות - - -

<קריאה: מעל 25 עובדים.

<ערן טמיר: כל גוף שיש לו מעל 25 עובדים, אנחנו לא מדברים על גופים קטנים.

<קריאה: בסדר, עדיין, דיברת על גופים פרטיים.

<ערן טמיר: כן, אבל דיברתי על גופים פרטיים גדולים שנותנים שירותים שהם לא פחות משמעותיים לחלק מהאזרחים.

<ערן טמיר: הרכז נגישות יש לו שני תפקידים, תפקיד אחד פנימה לתוך הארגון לקדם הערכות, כי זה באמת לא תמיד פשוט, זה דורש הערכות שלוקחת זמן ואתה לא יכול לעשות הכל בבת אחת, הרכז נגישות אמור להיות המנוע הפנימי.

<ערן טמיר: תפקיד שני של רכז הנגישות, יותר חשוב בעיננו, זה להיות מקור לפניות ציבור, כלומר אנשים עם מוגבלות יכולים לפנות אליו, אז החובה היא למנות רכז ולפרסם את פרטיו, כדי שאדם יוכל לפנות אליו, זה לא עולה כסף ועדיין, לצערנו, בכל מיני בקרות שאנחנו עושים וגם בסקרים שנעשו פה, חלק גדול מהגופים לא מפרסמים את זה.

<ערן טמיר: זהו.

סתיו שפיר: בבקשה, מי אדוני?

<דרור אטרי: שלום, שמי דרור אטרי, מנשיא איגוד לשכת המסחר ירושלים - - -

סתיו שפיר: מיד אני אגיע, פשוט יש פה רשימה של דוברים.

סתיו שפיר: גברתי שם, ממכון התקנים?

<אילנה בניש: אילנה.

סתיו שפיר: בבקשה.

<אילנה בניש: שלום לכולם, אילנה בניש מורשית נגישות שירות.

<אילנה בניש: אני מקווה שכולם שומעים אותי, אני לא רוצה לדבר על נגישות השירות, אני רוצה לדבר על הנגשת אתרי אינטרנט.

<אילנה בניש: מה שקורה זה כזה דבר, כשאנחנו הולכים לרופא אנחנו הולכים לרופא מומחה, שיש לו הסמכה, שהוא למד ושהוא יודע מה הוא עושה.

<אילנה בניש: בתחום של הנגשת אתרי האינטרנט יש פה כשל מערכתי חמור מאד, מצד אחד מדינת ישראל מקצה מאות מיליוני שקלים מידי שנה למערכות מידע ממוחשבות, מצד שני יש חוק להנגשת אתרים, מצד שלישי אף אחד לא הכשיר, לא מורשים לנגישות שירות, לא יועצי שירות, להנגיש אתרי אינטרנט, אז מה זה יצר בעצם?

<אילנה בניש: בואו נסתכל על זה.

<אילנה בניש: פה, בכל הכבוד הראוי ואני באמת לא מתכוונת לפגוע באף אחד, אבל אני רואה כאן אשם מאד מרכזי וזה משרד הכלכלה, שמכשיר מורשים לנגישות שירות ושלא מקצה שעות בקורסים של הכשרת מורשים לנגישות שירות לנושא של הנגשת אתרי האינטרנט.

<אילנה בניש: אני פשוט עברתי את הקורס הזה, אני יודעת על מה אני מדברת, אני יודעת גם מה קרה אחרי שעוד אנשים עברו את הקורסים האלה ואז מה קורה בעצם?

<אילנה בניש: משרד ממשלתי רוצה מורשה נגישות שירות, אוקיי, בסדר גמור, אבל מורשה נגישות שירות לא מבין כלום באינטרנט.

<אילנה בניש: כשניגשים למפתחים – מפתחי האתרים שעובדים בתוך משרדי הממשלה, שיש להם רצון טוב ובאמת מדובר באנשים שעובדים יום יום ועושים עבודתם – מישהו צריך להנחות אותם, מישהו צריך להדריך אותם איך להטמיע נגישות.

<אילנה בניש: כשזה לא נעשו התפרצו לשוק כל מיני חברות שמוכרות כלים להנגשת אתרי אינטרנט שלא עומדים בתקנים ומחמירים עוד יותר את המצב.

<אילנה בניש: עוד לא סיימתי, אז בעצם מה קורה?

<אילנה בניש: מגיע אדם עם מוגבלות שמתלונן שהאתר הזה לא נגיש, אומרים לו – אבל אנחנו שמנו כלי, האתר נגיש, זאת אומרת מוחקים במחי יד תלונות של אנשים עם מוגבלות, תלונות של עיוורים בתחום הזה.

<אילנה בניש: יש כאן כשל מערכתי חמור מאד, פניתי למשרד הכלכלה לא פעם ולא פעמיים בבקשה, בואו נכתוב משהו, בואו נכתוב תכנית, אמרתי להם – אתם יודעים מה?

<אילנה בניש: אני לא רוצה כסף, אני מוכנה להתנדב, בואו נכתוב תכנית שתכשיר מורשים לנגישות שירות לפחות לדעת איך עושים סקר נגישות, המינימום שבמינימום, אני אפילו לא קיבלתי תשובה – לא כן, לא לא, משהו, שום דבר, שום התייחסות.

<אילנה בניש: בסבב האחרון של אחד מהקורסים עמד שם מרצה, שלפי מה שהבנתי אמר – אם אתם רוצים לדעת אם אתר אינטרנט נגיש, תבדקו אם יש תו אתר נגיש, שזאת שערוריה שאי אפשר אפילו לתאר.

<אילנה בניש: אחר כך יוצאים מהקורס מורשים לנגישות שירות, מחפשים את התו ואם יש תו או איזה שהוא סמל של איש על כסא גלגלים – סבבה, האתר נגיש והכל בסדר גמור.

<אילנה בניש: מעבר לכך, יש לנו תקן, תקן ישראלי 5568 שהוא מבוסס על הנחיות Wcag 2.0 ונעשו בארץ התאמות בתקן הזה שכרגע עובר גם סוג של שינוי והבהרות ואני רוצה להגיד שהתקן, רבותי, הוא מסמך אינטרנטי מורכב, שצריך לקרוא אותו, צריך לדעת אנגלית בשביל לקרוא אותו כמו שצריך ומה שקורה זה שפשוט מפתחים לא מוכנים לקרוא את המסמך הזה כי הוא מורכז ואז צריך לבוא ולעשות תהליך מיפוי תוך כדי תהליך של פישוט.

<אילנה בניש: טופס הסקר של סקר הנגישות, הוא טופס מורכב שאף ארגון שאני עובדת אתו לא מוכן לעבוד עם הטופס הזה בשום פנים ואופן.

<אילנה בניש: ודבר נוסף, דבר שהוא מאד חשוב בעיני, יש הרבה מאד טכנולוגיות מסייעות, יש בארץ חמש תוכנות קוראות מסך שמשמשות עיוורים ולקויי ראיה, יש טכנולוגיות מסייעות שמשמשות אנשים עם מגלה מוטורית בידיים, כשלא עומדים בתקנים אז התוצאה הישירה היא –וגם אם עומדים בתקנים זה קורה לא מעט – שהשונות באופן השימוש בטכנולוגיות המסייעות ובכל מיני הגדרות שעושים בטכנולוגיות המסייעות, יוצר מצב שלי זה נגיש ולך זה לא נגיש ולה זה כן נגיש, בקיצור אי אפשר להגיע לתמימות דעים גם בנושא הזה.

סתיו שפיר: תודה.

<גבי כהן: אנחנו עשינו את הסקר שאיתן דיבר עליו, אפשר להגיד כמה מילים?

סתיו שפיר: רק מה השם?

<גבי כהן: גבי כהן ממגדל אור.

סתיו שפיר: בדיוק רציתי לקרוא בשמך ועודד בשן?

<גבי כהן: עודד בשן הוא מנכ"ל של מגדל אור ואני מנהל - - -, רק שתי מילים מי אנחנו שעשינו את הסקר.

<גבי כהן: מגדל אור זה ארגון שנותן שירותים לאנשים עם עיוורון ולקויות ראיה, כבר 60 שנה בתחומים רחבים של תפקודים ושילוב בתעסוקה.

<גבי כהן: מהפכת הטכנולוגיה והאפשרות של אנשים עם עיוורון ולקויות ראיה לעבוד על מחשבים ועל טלפונים ניידים, זו מהפכה אדירה, בעיקר לציבור העיוורים כי אין להם אלטרנטיבה וזה מאפשר לאנשים להיות מחוברים לרשתות חברתיות, אימיילים, להכנס ולצרוך שירותים באינטרנט ולהשתלב במקומות עבודה, בתנאי כמובן שיש להם את הכלים המתאימים והכלים המתאימים זה הדרכות שמקבלים, זה הנגשה של מערכות המידע ואתרי אינטרנט שהיום בתהליך – שיכול לקרות יותר טוב ויכול פחות – ולא פחות חשוב מזה הוא נושא של תמיכה באנשים, כי כל אדם רגיל כשהוא מתקשר לאתר, נגיד שהוא רוצה לעבוד עם בנק ויש לו איזו בעיה והוא רוצה להירשם, לראות מה מצב החשבון שלו, הוא יכול להתקשר ואיש תמיכה יעזור לו לעבוד.

<גבי כהן: מכיוון שהטכנולוגיה של אנשים עם עיוורון ולקויות ראיה חמורות היא מורכבת, אז אף ארגון תמיכה בשום מקום, ולא חשוב איפה – בנק, קופת חולים או כל ארגון אחר – לא יכול לעזור לו.

<גבי כהן: כדי לאפשר לאנשים להשתמש ולהביא לידי ביטוי את השימוש, מגדל אור פתחה לפני שלוש שנים מוקד תמיכה טכנולוגי, שבו כל נציגי השירות הם אנשים עם תעודת עיוור, עיוורים מוחלטים או אנשים עם לקויות ראיה, שתומכים בכל הארץ באנשים שמשתמשים בטכנולוגיות של עיוורים ולקויי ראיה.

<גבי כהן: מה שאנחנו עושים, אנחנו תומכים גם באנשים עצמם, בטכנולוגיה ובדברים הכלליים של עבודה באופיס, גלישה באינטרנט, בעיות - - -

סתיו שפיר: תוכל בבקשה להרחיב, אתם ערכתם את הסקר על המוכנות והנגישות במשרדי הממשלה.

<גבי כהן: זה נכון, עכשיו אני מגיע לזה.

סתיו שפיר: תודה.

<גבי כהן: רק עוד משפט אחד, חוץ מתמיכה באנשים, אנחנו גם מסייעים בהנגשה של אתרי אינטרנט, ביעוץ, אנחנו לא אנשי פיתוח ואנחנו לא עושים את הפיתוח וגם - - -

<אילנה בניש: אבל הם עושים את זה רק לעיוורים וזה עוד כשל מבחינתי כי יש - - -

<גבי כהן: אילנה, זה לא נכון, תני לי לגמור.

סתיו שפיר: חברים, אני מצטערת שאני חייבת לעצור אנשים באמצע, אנחנו המון משתתפים פה, יש לי פה רשימת דוברים מאד ארוכה.

סתיו שפיר: אני מבקשת לתמצת, אני חושבת שהחלק הזה הובן, בבקשה - - -

<גבי כהן: אוקיי, נושא קטן ואני אדבר על הסקר, אנחנו עושים בדיקות של מערכות מידע במקומות עבודה כשנכנסים למשרד אנשים עם עיוורון.

<גבי כהן: המצב שם הוא שרוב המערכות, כשאנחנו בודקים, הן לא נגישות ולכן ההשמות נכשלות.

<גבי כהן: 90 אחוז מהאנשים שאנחנו מנסים לעשות להם השמה, מחפשים עבודה במחשב כי הם לא יכולים לנהוג, הם לא יכולים לארוז, הם לא יכולים לעבוד בקווי יצור, קשה להם מאד ופה יש מכשלה אדירה.

<גבי כהן: לגבי הסקר, הבקשה מאתנו היתה לעשות סקר, נקרא לו בחוויות המשתמש.

<גבי כהן: אנשים שהם משתמשים של הטכנולוגיה, שהם עצמם עיוורים או לקווי ראיה שאין להם בעיה של ידע כי הם באמת מומחים בתחום הזה, הצוות נכנס ל-24 אתרים של משרדי ממשלה, יש לנו סקר שמדבר על כל המשרדים ומה בדקנו ומה היו תוצאות.

<גבי כהן: עשינו בדיקה מדגמית כי לא היה לנו זמן וזה היה בהתראה קצרה ובהתנדבות, אז עשינו בדיקה מדגמית של שלושה-ארבעה דפים של כל אחד מאתרי הממשלה, כאשר הדגש היה חווית המשתמש, שימוש בטכנולוגיה מסיימת למרות שהסתכלנו גם על דברים נוספים כמו הגדלה ופרמטרים נוספים, קונטרסטיים וכן הלאה.

<גבי כהן: לא הסתכלנו על מסמכים, לא היה לנו זמן להסתכל על מסמכים והסתכלנו גם על דברים שאיתן אמר ואני לא אחזור עליהם, התוצאה היא לא קטסטרופה, אבל היה רק אתר אחד, משרד הביטחון שהנגישות שלו היתה גבוהה, המשרד היחידי מבין 24 המשרדים.

<גבי כהן: היו עוד 17 שהנגישות שלהם היתה בינונית, זה אומר שאפשר לעבוד אבל מאד קשה וצריך סיוע ברוב המקרים כדי לעבוד שם ושישה אתרים הנגישות שלהם היתה ממש גרועה ובעייתית וגם אנשים שיש להם מומחיות גדולה - - -

סתיו שפיר: איפה היתה נמוכה ובעייתית?

<גבי כהן: שישה מתוך ה-24.

סתיו שפיר: מי?

<גבי כהן: אין לי פה את הרשימה, אבל אני אשמח לשלוח לך את המסמך.

<גבי כהן: יותר אשמח את הטובים, אבל אני אשמח גם את הפחות.

סתיו שפיר: במשרדים השירותיים, אלה שממש נמצאים בשירות לאזרח, ביטוח לאומי, משרד הרווחה, משרד החינוך - - -

<גבי כהן: ביטוח לאומי עשינו בדיקה בלי קשר, בנפרד, כי הוא לא משרד בפני עצמו וההנגשה שמה היתה לא רעה.

<גבי כהן: אנחנו לא עשינו בדיקה לפי התקן - - -

סתיו שפיר: מה זה "לא רעה"?

סתיו שפיר: ביטוח לאומי ההנגשה שלהם לא רק צריכה להיות מושלמת אלא מושלמת פלוס פלוס.

<גבי כהן: היא היתה לא רעה חוץ מההסתכלות על מסמכים, אני מדבר על גלישה באתר, היכולת לעבוד ובחלקים שבדקנו, לא בדקנו כניסה של המשתמשים לתוך האזור האישי, בדקנו דברים אחרים, כי לא היתה לנו אפשרות לבדוק את הדבר הזה.

סתיו שפיר: תגיד, אתם חברה, עמותה, מה?

<גבי כהן: חלק מעמותת יעדים בצפון - - -

סתיו שפיר: אוקיי.

<גבי כהן: שהיא עמותה ללא כוונת רווח, היא עמותת בת של קרן רש"י.

סתיו שפיר: הממשלה בעצם עובדת מולכם להנגשת אתרים, לא כל כך הבנתי את הקונטקסט.

<קריאה: קרן רש"י.

<גבי כהן: לא, זו היתה בקשה של איתן - - -

סתיו שפיר: לא, ברור, אני שואלת אם הממשלה בנסיונה להנגיש אתרים, לרוב העבודה היא עבודה שעושים בתוך משרדי הממשלה או שעושים דרך חברות, עמותו, גופים חיצוניים?

<גבי כהן: נפגשנו עם - - - ונפגשנו עם משרד התיירות, עם ביטוח לאומי וכמה כאלה, אבל ביוזמות שלנו - - -

סתיו שפיר: אוקיי.

<גבי כהן: לא באה יוזמה מכיוון הממשלה – בואו תעבדו ותייעצו לנו.

<קריאה: מבקר המדינה לא בדק את הנושא הזה?

<גבי כהן: אנחנו מאד - - -

<אילנה בניש: מבקר המדינה, בדקנו את האתר שלו ומצאנו שהוא מאד לא נגיש, פנינו לשם והם הודיעו שהם מכניסים איזה שהוא כלי להנגשה של האתר, שלדעתי המקצועית אין בו צורך וכשאמרנו שהאתר לא נגיש ושמהחוויה האישית שלנו אנחנו מרגישים שההנגשה עם הכלים האלה היא בעייתית, אז גם קיבלנו איום על תביעה משפטית מאחת החברות המסחריות שמשווקת את הכלים האלה.

<אילנה בניש: אני, כאדם עיוור וחברים שלי – מה שקורה פה זה באמת, זה כבר - - -

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: אני חייבת לומר שאני גם באמת הייתי שמחה לשמוע, אולי רן תוכל להסביר לי, איך לרוב העבודה הזו מתבצעת, אם זו עבודה פנימית שעושים במשרדים, אם הם נזקקים לתזכורות מצד גופים חיצוניים ואם עובדים עם גופים חיצוניים אז איך מחליטים מול מי עובדים ומה הסטנדרטים.

<גבי כהן: גם וגם, יש תקן - - -

<ערן טמיר: אני אגיד תשובה קצרה ואז יש פה גם - - -

סתיו שפיר: אני אתן לגבי לסיים, כי הוא היה באמצע דבריו.

<גבי כהן: יש אפשרות שמפתחי האתרים עצמם יקראו את התקן, יבינו אותו, יעבדו עם מישהו שהוא יועץ ומבין באינטרנט, לא יועץ נגישות שיש לו תואר, אלא גוף שמבין בזה ויש כמה גופים כאלה כולל את מגדל אור.

<גבי כהן: עושים את ההנגשה בקוד שלהם, באתר שלהם ואפשרות שניה, יש חברות שמציעות, חלקן לא רעות ואפילו טובות - - -

סתיו שפיר: אבל בין כולכם יש איזו שהיא הסכמה על סטנדרטים לאיך זה צריך - - -

<גבי כהן: לא ביננו, יש תקן בינלאומי שיקום אימצה - - -

<קריאה: אבל התקן הזה נותן מענה בסך הכל ל-10 אחוז - - -

סתיו שפיר: חברים, אני מצטערת, אבל אנחנו לא יכולים לדבר פה במקביל.

סתיו שפיר: דווקא יש פה עכשיו חינוך מאד טוב, יש פה מתרגמת לשפת סימנים, אני לא יודעת איך היא יכולה לתרגם שלושה דברים במקביל.

סתיו שפיר: אז כדי שהיא לא תתעדף - - -

<קריאה: זה נכון גם לתמלול דרך אגב.

סתיו שפיר: זה נכון גם לתמלול.

<גבי כהן: אני רק רוצה להגיד, אני במקרה מגיע מהכיוון הזה, התקן הוא תקן טוב, הוא פותר את הבעיות כל סוגי המוגבלויות.

<גבי כהן: נכון ש-90 אחוז שלו ומעלה זה לאנשים עם עיוורון ולקות ראיה חמורה כי שם עיקר הבעיה, אב להתקן הוא טוב ורק צריך - - -

<קריאה: פגעת ב-90 אחוז מהמוגבלים - - -

סתיו שפיר: סליחה, אנחנו מיד נגיע לזה, אני מצטערת.

סתיו שפיר: שירלי, רצית להעיר הערה נוספת?

<שירלי פינטו: אני רק רציתי להגיד משהו שנושא של התאמות באינטרנט, זה דבר מאד חשוב, גם בנושא של אנשים חרשים שהרבה פעמים אומרים – יאללה, יש כתוביות שיקראו את הכתוביות, אבל כתוביות לא עוזרות לאנשים חרשים, אנשים צריכים חרשים צריכים את הבועה.

<שירלי פינטו: זה כמו להגיד שמי שיש לו כיסא גלגלים לעומת מי שיש לו קביים, יגידו לו – תשתמשו ברמפה.

<שירלי פינטו: זה אותו דבר לגבי חרשים, כתוביות לא עוזרות לאנשים חרשים, מדובר בכבדי שמיעה וחרשים הן שתי אוכלוסיות שונות, נפרדות, חרשים צריכים שפת סימנים וכבדי שמיעה אולי צריכים כתוביות.

<שירלי פינטו: אבל אין סיבה ואין שום מניעה שיעשו אחד על חשבון השני ויפטרו אותי בזה שיגידו לי – מספיק לך הכתוביות, אבל זה לא.

סתיו שפיר: ערן, רצית להוסיף?

<ערן טמיר: את שאלת שאלה, בדרך כלל משרדי הממשלה כנותני שירותים, יש להם אחריות להנגיש את האתר שלהם.

<ערן טמיר: הם יכולים לעשות את זה בעצמם, הם כמעט תמיד לוקחים אנשי מקצוע, יש פה כרגע – חלק גדול מהאנשים שדיברו פה – הם אנשי מקצוע שעובדים עם משרדי ממשלה שונים, עם גופים ממשלתיים שונים וכמו שאת רואה, יש ביניהם גם חילוקי דעות.

<ערן טמיר: הם אמורים להתיישר על התקן בינלאומי שישראל אימצה, אגב מהבחינה הזאת אנחנו מהמדינות המובילות בעולם.

סתיו שפיר: משרד החינוך?

<סיגלית סובול סביון: כן, שמי סיגלית, אני מנהלת את חטיבת האינטרנט של משרד החינוך, אנחנו קיבלנו החלטה, הרבה לפני שהחוק נכנס לתוקף, אנחנו שבע שנים עוסקים בנגישות של אתרים.

<סיגלית סובול סביון: אנחנו משרד גדול, יש לנו אתר ראשי, יש לנו עוד 150 תתי אתרים ו-100 מערכות שונות שפתוחות לאינטרנט.

<סיגלית סובול סביון: לפני שלוש שנים עלינו עם אתר מבוסס שייר פוינט, שבהגדרה שייר פוינט הוא נגיד, עשינו עבודת נגישות ואנחנו צידי פעם בודקים את עצמנו כי הנגשה זה לא דבר שעושים פעם אחת ומפסיקים אותו, צריך לוודא בכל פעם שמזיני התוכן – יש לנו כ-300 מזיני תוכן במשרד – שלא פוגעים בנגישות.

<סיגלית סובול סביון: למשל, אם מעלים תמונה שיש לה רלוונטיות ולא מכניסים שם טאג ALT שאומר מה יש בתמונה הזאת, לא סתם תמונת נוף אלא תמונה שאומרת משהו, למשל אינפוגרפיקה, איזה שהוא מידע, באותו רגע האתר הופך לפחות נגיש.

<סיגלית סובול סביון: אני חייבת לומר שהקושי העיקרי שלנו לא היה לפתח אתר חדש, יש לנו עדיין עשרות אתרים ועשרות מערכות שהם וותיקים, אנחנו כבר שנתיים בערך מחפשים איזה שהוא כלי או איזה שהוא פתרון שיתלבש וינגיש אותם והוויכוח שהיה פה הוא ממש דוגמה קלסית למה שאנחנו רואים.

<סיגלית סובול סביון: כל מומחה שאנחנו מתייעצים אתו נותן לנו תמונה אחרת, היינו בתחילת פרסום מכרז והחלטנו להשהות אותו כי היה נראה לנו שהמכרז לא יניב תוצאות שרלוונטיות לצורך שלנו ואני יודעת משיחות עם עוד נציגים של משרדים שאנחנו נמצאים בהקשר הזה ממש באותו מקום.

<סיגלית סובול סביון: מה שאילנה קודם אמרה, אילנה גם עובדת איתנו כמורשת נגישות, אילנה יכולה להיכנס עם הכלים שלה ולראות את דף הבית, לדוגמה, לומר שהוא נגיש וכלי X יגיד שהוא נגיש מינוס קצת וכלי Y יגיד שהוא כמעט לא נגיש - - -

<גבי כהן: אנחנו בדקנו את האתר של משרד החינוך ובחוויה של משתמש הוא לא נגיש.

<אילנה בניש: הוא נגיש בסדר גמור, בסדר.

<גבי כהן: הוא לא נגיש.

סתיו שפיר: סליחה - - -

<סיגלית סובול סביון: אנחנו לדוגמה עושים הדרכות לא רק למזיני התוכן אלא גם למפתחים שלנו, אנחנו נתקלים בלא מעט בעיות של עיכוב במכרזים – תקציבים אגב אנחנו עד היום לא קיבלנו, הכל זה מתקציבים פנימיים של המשרד שלשמחתי יש לי מנהל שמקצה לזה כל דבר שאני מבקשת, אני חייבת להגיד שמדובר בסכומים של מאות אלפי שקלים במשרד החינוך, רק על הנגשה אינטרנטית - - -

סתיו שפיר: מאות אלפי שקלים רק במשרד החינוך?

<סיגלית סובול סביון: אני מדברת על משרד החינוך, יש עוד - - - במשרד - - -

<ערן טמיר: יש אחרים שהם מיליונים.

סתיו שפיר: מה לגבי הנגשה באתרים של מוסדות חינוכיים?

<סיגלית סובול סביון: זהו, זו עוד סוגיה, בעיקרון התקן נתן עוד זמן לבצע התאמות באתרים בית-ספריים, אנחנו מנסים כן ללחוץ על האתרים הבית-ספריים להגיע לרמת נגישות טובה גם אם התקן עדיין לא דורש אותם.

<סיגלית סובול סביון: יש תקן של המשרד שעובר עכשיו איזה שהוא שינוי בעקבות השינויים שעבר החוק ועברו התקנות מעבר לזה.

<סיגלית סובול סביון: אני חייבת להגיד שככל שאתרים עובדים על פלטפורמות יותר סטנדרטיות ההנגשה יותר קלה, את זה אנחנו רואים בפלטפורמות חדשות יותר, אנחנו עדיין חייבים לתת תמיכה – אי אפשר לחייב אתרים ובטח מערכות גדולות להכתב מחדש והחלק הזה של להושיב איזה שהוא כלי מעל אתר או מערכת ותיקה, שינגיש אותו, הוא אחד החלקים - - -

סתיו שפיר: מה זאת אומרת להכתב מחדש?

סתיו שפיר: יש לפעמים במצבים מסוימים זה יותר זול וחסכוני לא רק בראיה כלפי עכשיו, אלא כלפי העתיד, להקים אתר חדש או - - -

<סיגלית סובול סביון: תלוי במהות האתר.

<סיגלית סובול סביון: אנחנו כל הזמן בודקים את זה ויש אתרים שאנחנו כותבים מחדש בלי להניד עפעף, אבל יש אתרים - - -

סתיו שפיר: דברים משתנים.

סתיו שפיר: משרדי הממשלה גם יום אחד יעבדו לא רק עם אקספלורר וגם זה - - -

<סיגלית סובול סביון: ברור, אנחנו מזמן לא שם.

<סיגלית סובול סביון: יש אתרים שמבוססים על גישה למערכות מידע שהעלות של הכתיבה מחדש היא מיליוני שקלים ואנחנו כן מבינים שיש כלים שיודים להתלבש, רק אין לנו דעה אחידה מה נחשב לכלי טוב וזה סוגיה - - -

סתיו שפיר: תכניסו כיחידת לימוד, למי שעושים 5 או 10 יחידות מחשבים בתיכונים – יחידת לימוד שמוקדשת להנגשת אתר בית הספר וכל התלמידים שיקבלו ציון בבגרות שלהם על מי שהביא את העבודה הטובה ביותר, את האפליקציה הטובה ביותר, את האתר הטוב להנגיש ומתוך 10 יחידות במחשבים, אני בטוחה שאפשר "להקריב" במרכאות יחידה אחת בבגרות שלהם לזה שהם ילמדו הנגשה ועל הדרך ילמדו גם מה זו דרך ארץ ולתת כבוד לאנשים עם מוגבלות.

<סיגלית סובול סביון: אני מסכימה מאד, ממקס למדתי במערכת החינוך את המושג של "הכשרת לבבות" ואני חושבת שזה משהו שיושב בדיוק במקום הזה, ואנחנו ניקח את זה שנינו לתוך - - -

סתיו שפיר: כן, כמו שמגייסים הייטקיסטים כדי ללמד 5 יחידות במתמטיקה, את זה בוודאי שאפשר לעשות.

סתיו שפיר: אי אפשר פשוט לתאר כי יש היום כבר אפליקציות שאפשר לקרוא בטלפון באמצעות תנועות אישונים, זה כבר קיים, אפשר להפוך את העולם הזה לכל כך הרבה יותר פשוט.

סתיו שפיר: וזה נמצא בידיים, זה אפילו לא דורש תקציב.

<סיגלית סובול סביון: ניקח את זה לתוך המשרד - - -

סתיו שפיר: נשמח לשמוע אם יהיה לזה תוצאות.

סתיו שפיר: חברת הכנסת נורית כהן, בבקשה.

נורית קורן: תודה רבה, חברת הכנסת סתיו שפיר, על הדיון החשוב הזה.

נורית קורן: היום אנחנו מציינים את היום הבינלאומי לאנשים עם מוגבלות, אני כיושבת ראש השדולה למיצוי זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות –שאנחנו יושבי ראש משותפים, חברת הכנסת קארין אלהרר וחבר הכנסת אילן גילון יזמנו את היום הזה ואני שמחה שיחד עם עורך דין איתן עמרם ועוד עמותות נוספות שיושבות פה ואנשים טובים שעושים עבודה מצויינת.

נורית קורן: הנושא של הנגשה חשוב ביותר וגם אתרים של משרדי ממשלה, כי צריך להגיע למיצוי זכויות של האתרים הרלוונטיים של משרדים כמו ביטוח לאומי שהוא הכי רלוונטי וגם משרד הרווחה, חשוב שיהיו מונגשים בצורה הכי מיטבית כדי שאנשים ידעו לפחות מה הזכויות שלהם.

נורית קורן: יש אנשים שיש להם מוגבלות והם לא יודעים אפילו מה הזכויות שלהם והם לא מקבלים אותם ולכן הדברים האלה מאד חשובים.

נורית קורן: אני מקווה שליום הזה יהיה המשך, לפחות את בוועדה שלך של השקיפות תעשי דיון נוסף וננסה להביא מהממ"מ מחקר כמה משרדי ממשלה באמת מונגשים, אולי יחד עם מבקר המדינה – אני לא יודעת בדיוק למי, כדי שאנחנו נוכל לפעול ואולי לנסות לעשות יותר.

נורית קורן: ההנגשה בתוך בתי הספר זה הדבר החשוב ביותר כי שנה שעברה כשהיה ציון של יום העיוור, אני למדתי שהיו 191 תלמידים שלא קיבלו את הערכות האלקטרוניות, הדיגיטליות שלהם.

נורית קורן: ואני, מבחינתי, חושבת שילד שאין לו ערכה דיגיטלית כדי לקרוא ולהיות שותף בכיתה, זה מונע ממנו להשתלב ואני גם ראיתי את המחברות, סתיו, את ראית איזה מחברות הילדים האלה נושאים בתיק?

נורית קורן: ראית?

נורית קורן: לא.

נורית קורן: ספרים מוגדלים שהם יותר גדולים מהדבר הזה, זה פי 2 מזה.

נורית קורן: אני חושבת שאנחנו הגענו לעידן שהטכנולוגיה יכולה לתת את המענה, אנחנו חייבים לדאוג שהילדים האלה לא ילכו עם מחברות כאלה ולא ירגישו שונים בתוך מערכת החינוך ולכן זה חשוב ביותר.

נורית קורן: גם שפת הסימנים, יש לי הצעת חוק שמדברת על כך שצריך להנגיש גם דברים כמו מסיבת עיתונאים של ראש הממשלה והשרים, חייב להיות מתרגם משפת הסימנים ופה תודה למתרגמת שלנו, המדהימה, שעושה עבודה נהדרת וגם את שדואגת שמישהו ישמע את קולך וזה חשוב.

סתיו שפיר: וגם למי שכותב את ה - - -

<קריאה: אני לא יודעת אם יש פה מישהו שאחראי לפיתוח טכנולוגי, אבל אני אשמח לאיזה שהוא פיתוח שגם יגדיל את הבועה.

<קריאה: הבחורה היא כזו פיצית, קשה מאד לצפות.

נורית קורן: אתם צודקים בהחלט, אני נותנת משימה לסתיו.

נורית קורן: בדיונים שהיו על תאגיד השידור הציבורי, דיברתי עם כמה אנשים עושים את שפת הסימנים ונאמר לי שאף עובד לא נקלט בתאגיד הציבורי ואנחנו צריכות לדאוג לזה.

נורית קורן: לא משנה אם יהיה תאגיד, הוא כבר עושה חדשות באינטרנט והבועה צריכה להיות בועה יותר גדולה.

נורית קורן: תודה רבה לכם ותודה לאיתן עמרם ולכל האנשים, אני לא זוכרת את כל השמות שלכם אבל כולכם עושים עבודה נהדרת, תמשיכו כי רק כך נגיע לחברה ערכית ושוויונית יותר.

סתיו שפיר: אני גם מבקשת, נורית, נאמר פה כמה וכמה פעמים על העיכובים הבלתי פוסקים בהתקנת התקנות.

סתיו שפיר: אלה עיכובים שנובעים - - -

<ערן טמיר: התקנות נמצאות כבר כאן.

סתיו שפיר: שמגיעים כל פעם לוועדת הרווחה אבל נתקעים בכל פעם ואחרי בחירות צריך מחדש ללכת, להגיש ותקציבים, מאחר ואנחנו כבר לא מעט שנים נמצאים עם אותו ראש ממשלה בראש, על אף שהממשלה מתחלפת אפשר לומר שהיא די יציבה, אני בטוחה שאת תדאגי לכך שבקואליציה ידאגו לקדם את התקנות האלה כמה שיותר מהר.

נורית קורן: אז כבר חוקקנו שני חוקים שזה לקח שמונה חודשים, בנושא של העסקת אנשים עם מוגבלות וגם חוק המכרזים, אם יש תקנות שתקועות – אני גם רוצה לומר שיושב ראש הוועדה של עבודה ורווחה, אלי אלאלוף, באמת מריץ את הדברים ואני מתנצלת, אין לי פה כרטיסים, אבל כל מי שרוצה לפנות אלי מוזמן לפנות אלי במייל ולצלצל אחר כך לעוזרים שלי – כי לא תמיד המייל נכנס – ובבקשה.

<דרור אטרי: תודה, שמי דרור אטרי אני נשיא לשכת המסחר ירושלים, אנחנו באנו מכורח השותפות שלנו עם איתן, הקמנו את העודה לשילוב אנשים עם מוגבלויות בעסקים.

<דרור אטרי: לי היתה הזכות לקדם את ההסכם שוודאי שמעתם עליו, שילוב אנשים עם מוגבלויות במקומות עבודה, אני חתמתי בשם הארגונים הכלכליים והוא גם קיבל צו הרחבה.

<דרור אטרי: למה אני אומר את זה?

<דרור אטרי: לא כדי להראות כמה אנחנו נחמדים, אלא להגיד כמה הרגישות מבחינת המגזר העסקי חשובה, אבל מצד שני, לצערנו – לכן אני מגיע לפה כדי לייצג את המגזר העסקי – מחוקקים חוקים ולא נותנים את הדעת על התקציבים שלהם, זה חשוב מאד.

<דרור אטרי: אם יש 100 מיליון, גברתי, לטובת השלטון המקומי והוא לא מנוצל לטובת העניינים האלה, אז לדעתי זו מהות הוועדה, לבדוק לאיפה זה הולך ושזה לא הולך למקומות אחרים.

<דרור אטרי: בנוסף, חשוב מאד שנהיה רגישים, רק בכנסת הזו חוקקו 175 חוקים – אני ברשות

<דרור אטרי: כם אומר את דעתי כנגד המעסיקים – המעסיקים לא מובילים המון תהליכים - - -

סתיו שפיר: זה לא הנושא של הדיון ואני מבקשת לכבד את הנושא של הדיון פה ואני רוצה גם להגיד משהו, אבל זה לא - - -, ברור שבחלקים במגזר העסקי יש נכונות מאד גבוהה, אבל מי שצריך להוביל את הדוגמה, בראש ובראשונה, זה הממשלה והמגזר הציבורי, יש גם הצעת חוק חשובה מאד של איציק שמולי, שעברה כבר ונועדה בין היתר לחנך את המגזר הציבורי להתנהל ולהוות דוגמה בכל הנושא של תעסוקה לאנשים עם מוגבלות - - -

<דרור אטרי: כן, אבל אני עדיין חושב שחשוב לתת את הדעת שכשאנחנו מחוקקים חוק, חברי הכנסת המכובדים, חברות הכנסת, צריך לראות מאיפה בא התקציב שלו, זה מאד מאד חשוב.

נורית קורן: אז אני יכולה לבשר פה, זה עוד לא סוכם לגמרי, אבל אני יודעת שצריך לעשות הנגשה והתאמה במקומות העבודה.

נורית קורן: אני פניתי לשר כחלון לפני שבועיים וביקשתי חמישה מיליון וקיבלתי, עכשיו צריך לראות איך זה יגיע לאן שזה יגיע, להנגשה ואני חושבת שזו בשורה, למרות שזה לא הרבה כסף.

סתיו שפיר: תודה רבה נורית ואני מאד מעריכה את - - - בהובלה.

<איתן עמרם: משפט אחד כי אני צריך לצאת.

סתיו שפיר: בבקשה.

<איתן עמרם: אני רק רוצה לומר קודם כל – רציתי לדעת כמה נציגי משרדים ממשלתיים הגיעו לכאן היום?

סתיו שפיר: יש פה הרבה, נמצאים מאחור.

<איתן עמרם: לא, מהמשרדים, לא כמה אנשים מאותו משרד.

סתיו שפיר: לא, אלה נציגים ממשרדי ממשלה שונים, הם התיישבו מאחורה ונתנו כבוד למוזמנים הנוספים שהגיעו לפה והם גם יתקדמו קדימה כדי לדבר.

<איתן עמרם: אני כבר אפנה, נאמר כאן על תקציבים, נאמר כאן על רגולציה וכן הלאה, אז קודם כל תקציבים הם מתוקצבים מתוך המשרד, אבל אני חושב שפה רוח המפקד היא הבעיה.

<איתן עמרם: יש כאן רשות תקשוב, באחריות gov.il שלטעמי היתה אמורה לבחון את הכלים ולקבוע ולהחליט אילו כלים הם סטנדרטים, הם תקינים, הם נגישים.

<איתן עמרם: לקבוע מתקווה למשרדי הממשלה כיצד יש להנגיש - - -

סתיו שפיר: נכון מאד.

<איתן עמרם: הואיל והם לא עשו את זה, כל אחד בחר לו את הפתרון – פתרון אחד טוב יותר ופתרון אחר פחות טוב.

<איתן עמרם: אני רוצה גם לומר דבר נוסף, ברגע שהיו עושים את הדברים האלה, היה קל להנגיש, היה קל לקבוע וכולם היו עושים את הדברים.

<איתן עמרם: משפט אחרון, רק לסבר את האוזן, החוק לגבי השלמת אתרי האינטרנט היה אמור להסתיים באוקטובר 16', חודש לפני ניתנה הארכה.

<איתן עמרם: זאת אומרת שהיום, אם כולם היו נערכים נכון, היו כבר אמורים להשלים, אבל באותה נשימה מהסקר שאני ביצעתי עולה שעדין קיימים משרדי ממשלה שרק עכשיו יוצאים למכרז.

סתיו שפיר: מי אלה?

סתיו שפיר: מי המשרדים?

<איתן עמרם: נדמה לי שמשרד החקלאות, אם אני לא טועה ,רק עכשיו יוצאים למשרד ואני אוכל להביא את השם של המשרד, כי זה - - -

סתיו שפיר: הם פשוט הוציאו את כל הכסף על רחפנים.

סתיו שפיר: מי עוד המשרדים, משרד החקלאות, איזה משרדים נוספים עדיין לא התחילו?

<איתן עמרם: המשרד לפיתוח הנגב והגנים - - -

נורית קורן: אני מתנצלת שאני צריכה לצאת.

סתיו שפיר: תודה רבה נורית.

נורית קורן: אני חושבת שאת הנקודה שאיתן עמרם אמר עכשיו אנחנו צריכות להוציא מכתב.

נורית קורן: אני אוציא בשם השדולה ואת תוציאי בשם הוועדה, מאד חשוב כדי ש - - -

סתיו שפיר: תעבירי ונעשה את זה משותף, תודה רבה רבה.

סתיו שפיר: מי המשרדים האלה?

סתיו שפיר: כי עכשיו נשאל אותם את השאלות.

סתיו שפיר: מי המשרדים, אמרנו משרד החקלאות ומי עוד?

<איתן עמרם: המשרדים שקיבלו ציון נמוך לפי הבדיקה שנערכה, משרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד החינוך - - -

<אילנה בניש: זה מוזר לי ביותר.

<איתן עמרם: מוזר, יש כאן את האנשים שבדקו.

<איתן עמרם: משרד העליה והקליטה, משרד הפנים קיבל ציון נמוך ומשרד התקשורת.

<איתן עמרם: אלה המשרדים שקיבלו, אני הגשתי את הדוח - - -

סתיו שפיר: יש את זה כאן מולי, אני יכולה לפרט לכם חלק מהדברים שנמצאים בטבלה.

סתיו שפיר: במשרד החינוך אמצעי ניווט שלא מוצגים לקוראי המסך, פירוט בדף הבית ומה חסר - - -, יש פה מחשב אפשר להדגים.

<אילנה בניש: אין פה מסך, בפעם הבאה אני באה לפה עם מחשב וקורא מסך, או שתביאו קורא מסך חיצוני בלתי תלוי, שלא תגידי שעשיתי משהו או ששיניתי משהו - - -

סתיו שפיר: אילנה, אני לא חושבת, אף אחד פה לא מאשים חלילה לא אותך ולא את - - -, אילנה, אנחנו לא משני צידי המתרס של הדבר הזה, אני קוראת את הנקודות מתוך המחקר שערך עורך דין עמרם, לכן גם הפניתי אליכם שאלות, כדי להבין מה יש ומה אין ואיך אפשר לתקן, אנחנו לא בהאשמות, כולנו התגייסנו פה במטרה משותפת לשפר את המצב ובזה אנחנו עוסקים.

<אילנה בניש: אם את רוצה לשפר את המצב - - -

<ערן טמיר: אני מתנצל אני חייב לצאת לישיבה אחרת.

סתיו שפיר: תודה ערן.

<ערן טמיר: עורך דין ישראל ברוש ישראל מטעמנו.

סתיו שפיר: אני עובדת כאן על עוד מספר משרדים והדברים שהיו בהם, מדובר על חוסרים שיש בדפי הבית במשרדים מסוימים, לפעמים זה חוסר סדר ולפעמים זה תמונות נעות ומהבהבות ללא תגיות, לפעמים בלי כותרות, אני קוראת ממשרדים באופן אקראי.

סתיו שפיר: אף אחד פה לא מנסה לפגוע, חלילה, בעבודתו של משרד מסוים.

<אילנה בניש: זאת לא הנקודה ותאמיני לי, כשאני עושה בדיקות נגישות אני נותנת דוחות מאד חמורים ויושבים פה אנשים שאני עובדת איתם.

<אילנה בניש: זאת לא הנקודה, מה שאני רוצה להבהיר, ברשותך ואני נמצאת שלוש שנים או יותר בדיונים האלה וזה כל הזמן חוזר על עצמו, כל הזמן אותו שיר ושום דבר לא משתפר כי אף אחד לא עומד על הבעיות המהותיות שנוגעות לנושא של הכשרה.

<אילנה בניש: לגבי התקן, מה שאמר כאן איש משווק כלי מסחרי, אני כנציגה של מכון התקנים ועדת מומחים, כבר ארבע שנים במכון התקנים, אני רוצה להבהיר נקודה מאד ברורה, התקן הישראלי ב-90 אחוז – זה ממש לא נכון מה שנאמר כאן שהוא מיועד לעיוורים – התקן הזה מתחלק בצורה די שוויונית בין כל סוגי המוגבלויות כאשר המכנה המשותף הוא שכאשר מנגישים, מנגישים לעיצוב אוניברסלי שיתאים לכל סוגי המוגבלויות וזאת נקודה שכולכם צריכים להבין, זו לא הנגשה רק לעיוורים.

סתיו שפיר: אילנה, הנקודה הובהרה - - -

<יוסי שקד: אני יכול להגיב?

<יוסי שקד: הופנתה אלי הטענה.

סתיו שפיר: אתה יכול להגיב, אבל רגע חברים, יש פה גם עוד המון דוברים ואני ממש מבקשת, אני מנסה לתת כמה שיותר מרחב דיבור שיש בדיון הזה, בקצרה ותכבדו גם את האפשרות של אחרים לדבר.

סתיו שפיר: אני רוצה לשמוע מהמשרדים מה הם עושים כדי להגדיל את הנגישות וגם בטח מהמשרדים ששמעו פה האשמות הם רוצים להגיד, אז בבקשה.

סתיו שפיר: תציג את עצמך לוועדה.

<יוסי שקד: לי קוראים יוסי שקד, אני מחברת 'מבקיעים', אני נציג של חברה בינלאומית מובילה בתחום הנגשת אתרי אינטרנט בשם אינקלוסייט, הבאתי בפני חברי הוועדה והמשתתפים מסמך שמכיל בתוכו נתונים משימושים של פתרון ההנגשה בעולם ומה שקורה בעולם.

<יוסי שקד: התקן בישראל נסמך על מסמך המלצות של גוף קונסורציום ה-WWW, אינקלוסייט היא חלק מ-419 חברות שכתבו את המסמך הזה במסגרת ועדות תקינה בינלאומיות.

<יוסי שקד: בעולם עצמו – ואני מתייחס כרגע לניסיון של אינקלוסייט – יש לה מיליון 400 אלף משתמשים נכים ומוגבלים יום יומיים, יוניק יוזרים, במערכות שלה, ברחבי העולם.

<יוסי שקד: 300 אלף בספרד, מקסיקו, ארגנטינה, קצת שוויץ, קצת ארצות הברית ומעט מעט התחלה בישראל.

<יוסי שקד: אנחנו עומדים על מיליון 400 אלף משתמשים יוניקים, מוגבלים, שעושים שימוש במערכת - - -

סתיו שפיר: אנשים עם מוגבלות, בבקשה.

<יוסי שקד: אנשים עם מוגבלות, סליחה - - -

<אילנה בניש: C3W ולא WWW.

<יוסי שקד: CW3 זה אותו דבר כמו WWW.

<אילנה בניש: ממש לא.

<יוסי שקד: 57 אחוז מהמשתמשים במערכת משתמשים במערכת הקראה מובנית בתוך השירות, הם אינם עיוורים.

<אילנה בניש: זה לא נתמך בתקן הישראלי ולא - - -

<יוסי שקד: זה לא נדרש בתקן.

סתיו שפיר: תודה, הנקודה הובנה, בבקשה.

סתיו שפיר: אני חייבת ללכת פה לפי הסדר כי יש פה רשימה באמת ארוכה.

סתיו שפיר: צר לי, סגן ניצב יגאל שבתאי ראש יחידת איכות השירות במשטרה?

סתיו שפיר: נגישות במצבי חירום, זה עיקר העניין שאנחנו מנסים לפתור פה.

<יגאל שבתאי: מצבי חירום הוא לא הנושא שנתבקשנו להגיב, אבל נתייחס גם לנושא הזה, אבל אני לא יכול להתעלם מהנושאים האחרים שצוינו פה בוועדה וגם בוועדה הקודמת שלך, חברת הכנסת, בנושא פתיחת ערוצי תקשורת כתחליף לפקס, אני יכול לבשר שהיום כל תחנות המשטרה ולא תחנות המשטרה, יש ערוץ תקשורת מקוון כחלופה לפקס - - -

סתיו שפיר: אימייל?

<יגאל שבתאי: כן.

סתיו שפיר: או, תבורכו.

<יגאל שבתאי: זו בשורה ולא רק במשטרת ישראל, כי זו החלטת ממשלה, רק שאנחנו עומדים בהחלטה הזו.

<אילנה בניש: זה משמח.

סתיו שפיר: מאד משמח.

<יגאל שבתאי: אני חייב לציין לגבי אוזן קשבת, זאת ההגדרה - - -

סתיו שפיר: זה סמס חרשים?

<יגאל שבתאי: כן, שנמצא במוקד מידע של הציבור שנפתח בחולון בחודש יולי 2015 והוא נותן שירות לאנשים עם מוגבלויות, כפי שציינת ולא רק, גם באירוע השריפה – אני חייב לציין שבאירוע השריפה, אם דיברנו על אתר האינטרנט, בפייסבוק של המשטרה גלשו יותר ממיליון 300 גולשים ואלפי פניות ליום שגם קיבלו מענה, באתר הפייסבוק של המשטרה, כחלק מהפתרון, בנוסף למוקדים הטלפונים.

<יגאל שבתאי: יש היום מוקדים טלפוניים בכל מחוזות המשטרה ומוקד המידע שנפתח בחולון, כך שאתר האינטרנט הוא בהחלט פתרון שנותן מענה גם לאוכלוסייה המדוברת.

סתיו שפיר: רק רגע, תספרו לנו אם זה פתרון מספק, שירלי?

<שירלי פינטו: לא שמעתי על זה, אם אני לא שמעתי על זה אז אף אחד לא שמע על זה.

<יגאל שבתאי: לא, יש לנו לא מעט - - -

<שירלי פינטו: אני מדברת על מקורות מידע מרכזיים, אני לא מדברת על פייסבוק, אני מדברת על טלוויזיה, על מדיות – בחירום מי נכנס לפייסבוק?

<יגאל שבתאי: אז אמרתי שמיליון 300 כן נכנסו לפייסבוק, אז כנראה שכן נכנסים לפייסבוק כי מה לעשות - - -

סתיו שפיר: לא, גם וגם, ברור שחייבים גם בפייסבוק.

<יגאל שבתאי: יש לנו גם את הטוויטר ונכנסו גם לטוויטר, יש לנו ערוצי מידע וצריך לזכור שמוקדי חירום של המשטרה – זה גם לא שונה מגופים אחרים – יש מוקדים טלפוניים ויש מוקדים שהם אינטרנטיים.

סתיו שפיר: אבל מה לגבי סמסים?

<יגאל שבתאי: סמסים אמרתי, יש - - -

<שירלי פינטו: אני צריכה לראות את זה בטלויזיה, זה בדיוק מה שאני חוזרת ואומרת, אני לא אומרת בהכרח - - -

<יגאל שבתאי: אני לא נותן פתרון ולא מתייחס - - -

סתיו שפיר: זו באמת סוגיה נוספת.

<יגאל שבתאי: זו סוגיה שאני לא יכול להתייחס אליה, אבל אני בהחלט חושב שזה דבר חשוב שיהיה.

סתיו שפיר: אבל רק לחדד, יגאל, אפשר היום לפנות לכל תחנת משטרה בסמס?

<יגאל שבתאי: לא, לא לכל תחנת משטרה.

סתיו שפיר: סליחה, למוקד חירום.

<יגאל שבתאי: למוקד חירום ולבטח למוקד מידע לציבור – אגב, עוד לא יצאנו בפרסום כי אנחנו לא בדיוק ערוכים מבחינת כח אדם לאלפי פניות, אבל רק לסבר את האוזן, אם יש 2,000 שיחות למוקד החירום בשגרה, בחירום בכל אחד מימי השריפה נפתחו 8,000 פניות של אזרחים שקיבלו מענה.

סתיו שפיר: טלפוני.

<יגאל שבתאי: אני מדבר מענה טלפוני.

סתיו שפיר: רק להבהיר, אתם ערוכים לקבל מבחינת כח אדם את השירות בסמסים?

סתיו שפיר: שירות חרום, אני לא מדברת על מצבים של - - -

<יגאל שבתאי: אוזן קשבת נותן מענה בסמס, נותן מענה בפקס ונותן מענה באימייל.

סתיו שפיר: מדובר גם בפניות חירום של אנשים?

<יגאל שבתאי: אני מדבר על כל מי שפונה בחירום למוקד המידע - - -

סתיו שפיר: אומרת שירלי שהיא סימסה וזה לא עבד.

<יגאל שבתאי: אם זה לא עבד או לא עבד אני לא מתנצח פה, אפשר לבדוק.

<יגאל שבתאי: אגב, אנחנו בעיצומם של תחקירים, אפשר לשפר גם את מוקד המידע של המשטרה, אני אומר שעוד לא פרסמנו אותו לציבור, אבל תראו כמה אלפי משתמשים ופונים, פונים למוקד המידע לציבור, כמו שהם פונים למוקד המידע של פיקוד העורף.

<יגאל שבתאי: מילה על אתר gov.il ודובר פה על ידי עורך הדין, אני לא מסתתר מאחורי האתר gov.il כי כל אחד מהגופים אמור לתת מענה נגישות לאתר אינטרנט ואתר האינטרנט של המשטרה – הייתי פה בלא מעט וועדות ואני לא שמעתי שאנחנו נמצאים שם ברשימת הסוררים – אבל יש לנו הרבה מה לשפר בעניין הזה של נגישות, אבל אנחנו עובדים על זה במטרה לשפר את הנגישות באתר האינטרנט שלנו.

<יגאל שבתאי: הוא לא מונגש לחלוטין, אבל אני מודעים למגבלות שלו ואנחנו עושים לא מעט.

סתיו שפיר: כלומר, במצבי חירום כמו המצב – אני לא מדברת עכשיו על מצב חירום פרטי של אדם, כשהוא צריך עזרה מהמשטרה - - -

<יגאל שבתאי: שריפה או אסון לאומי.

סתיו שפיר: שריפה, אסון טבע חלילה מתקפה וכו', הפתרונות שאתם מציעים היום לאנשים עם מוגבלות, אז יש את הפניה למוקד חירום ואת האוזן קשבת.

<יגאל שבתאי: כן, יש את אוזן קשבת, יש פניה שיש לאתר האינטרנט - - -

סתיו שפיר: ובאתר האינטרנט אפשר לראות כל הזמן עדכונים על המצב, מה לעשות, לאיפה לפנות?

<יגאל שבתאי: כל מי שפונה – בבקשה, בוא תדבר.

<אודי דהן: אודי דהן, אני מנהל במשטרת ישראל של האינטרנט והסמרטפונים.

<אודי דהן: האתר gov.il בעצם מפתח אתר אחוד שכולם נכנסים לשם ואנחנו מתעתדים להיות שם והם בעצם אמורים להיות אחראים על ההנגשה.

<אודי דהן: זה בגדול.

סתיו שפיר: לא הבנתי, אתר של מה?

<אודי דהן: של משטרת ישראל.

<אודי דהן: לא, כל משרדי הממשלה יהיו שם.

סתיו שפיר: כרגע, בן אדם צריך הוראות - - -

<אודי דהן: לא, אני אומר שצריך להסתכל על זה בפרספקטיבה הרחבה, צריך להתכנס - - -

סתיו שפיר: אבל אני מדברת ספציפית על מצבי חירום לאומיים, בן אדם צריך - - -

<אודי דהן: אני אומר שכרגע אנחנו נכנסנו לפיתוח, כמשטרת ישראל, עם ממשל זמין לאתר אחוד, שהוא מרכז את כל משרדי הממשלה וכולם - - -

סתיו שפיר: מתי זה אמור להיות מוכן?

<אודי דהן: אני מניח שבמהלך החודשים הקרובים, עד חצי שנה, משטרת ישראל - - -

סתיו שפיר: ובינתיים, באתר המשטרה, מה אפשר לראות?

<אודי דהן: היום במשטרת ישראל יש אתר, אני עבדתי עם גילה גרטל שבטח מכירים אותה, מהנגשה, אבל זה מאד קשה גם לנו כי אין משהו מסודר.

<אודי דהן: אתם לא צריכים להסתכל על אתרי הממשלה כבודדים, כי אני יכול לדבר עלינו כמשטרה.

<אודי דהן: אז פנו אלינו לעשות הנגשה ועבדנו עם גילה גרטל, המשכנו, הגענו למשהו מסוים ואז יש כל מיני תקנים של מכון התקנים – יש לנו גם את חיי היום יום שלנו.

<אודי דהן: אם יש משהו מאוגד שבאים ואומרים לנו זה התקן וזה הזמן, אנחנו נעמוד בזה, אני אומר אישית כי יש פה גם את הסמרטפונים.

<אודי דהן: אני מוכן לקחת על עצמי כמשטרה, אוקיי?

<אודי דהן: לא מדבר על אם יש משהו שמצריך גוף שלישי, חיצוני, ברמת כסף, אבל אנחנו יכולים לעשות פה משהו בחינם, שזה המשטרה כגוף, ביחד עם gov.il, עם מי שקשור פה להנגשה אבל הוא אותוריטה, אפשר להתקדם אתו, עם מכון התקנים, עם ליווי רגולטורי, אני מוכן לקחת על עצמי כמשטרה לקדם את הנושא, להיות אוונגרד בעניין מול ממשל זמין ולהרים אתר שישמש כדוגמה וכולם יתכנסו אליו, אין לנו בעיה לעשות את זה.

<אודי דהן: אני, בפרקטיקה, מנהל את הפרויקט ואפשר להתחיל את זה מחר בבוקר.

סתיו שפיר: אני מאד שמחה לשמוע את זה, אני גם חייבת להגיד שכבר בכמה וכמה דיונים המשטרה מראה נכונות מבורכת לשפר ולתחקר ולראות איך מתקדמים, אז המון תודה לכם.

<אודי דהן: - - - כנקודה קריטית כי אני באמת האנד-יוזר של זה, אנחנו מנהלי הפרויקט, אני האיש הטכני בסופו של יום.

<אודי דהן: אז אם יש פה נכונות לחבר את האנשים הרלוונטיים, אנחנו מוכנים להמשיך.

סתיו שפיר: יש נכונות ואנחנו נשמח גם - - -

<יגאל שבתאי: אני חייב להתייחס גם לכמה נקודות נוספות, כי נגישות זה באמת עולם תוכן נרחב ולא רק אתר אינטרנט, אז אנחנו גם מינינו בעלי תפקידים.

<יגאל שבתאי: יש את החוק המוכר, אנחנו לקראת מינוי ממונה שוויון, ממונה תעסוקה – אנחנו מודעים עד ה-1.1.2017, יש לנו רכז נגישות, יש לנו בעלי תפקידים בכל מחוזות המשטרה שהם - - - בנושא נגישות, אנחנו עושים לא מעט ומטפלים בלא מעט תחומים, לא רק בתחום נגישות המבנים אלא יש לנו ערכת שמע בכל תחנת משטרה, בכל יומן של תחנת משטרה שצמודה לחוקר.

<יגאל שבתאי: אנחנו מתכננים כנס גדול, ארצי, בנושא נגישות במכללה הלאומית לשוטרים בחודש ינואר - - -

<שירלי פינטו: אני רק אגיד לך, לגבי ערכת השמע, היא מיועדת לכבדי שמיעה ולא לחרשים, לידיעה.

<יגאל שבתאי: כן, אני מכיר את ה - - -

<שירלי פינטו: ערכת שמע למשל לי לא תעזור.

<יגאל שבתאי: אני אשמח לשמוע אם יש ערכה נוספת שמתאימה לכל האוכלוסיות, כדי - - -

<שירלי פינטו: לא, שפת סימנים, זה הדבר היחידי.

<שירלי פינטו: ההתאמה הנדרשת היא שפת הסימנים.

<יגאל שבתאי: אני לא יכול להגיד שיש לי פתרון לשפת הסימנים בכל תחנת משטרה - - -

<שירלי פינטו: אז אני אשמח לפגוש אותך ולספר לך - - -

<יגאל שבתאי: אני בהחלט אשמח להיפגש.

<קריאה: מה עושים בנושא נגישות של עיוורים לקויי ראיה?

סתיו שפיר: רגע, אפשר את הנקודה הזאת לסיים?

סתיו שפיר: שירלי, זה באחריותך?

<שירלי פינטו: אני אשמח, בהחלט.

סתיו שפיר: יפה.

סתיו שפיר: ותעדכנו בבקשה את הוועדה כדי שנוכל לתת לכם עוד ברכות, אחרי שזה יבוצע.

<יגאל שבתאי: תודה על הברכות.

<יגאל שבתאי: זהו, יש הרבה מה לומר אבל אני אסתפק בזה, תודה.

סתיו שפיר: אני לא יודעת אם יש לך את התשובה, אבל כמה אנשים עם מוגבלות מועסקים במשטרה?

<יגאל שבתאי: אני צפיתי את השאלה הזו אבל לא הכנתי את התשובה.

<יגאל שבתאי: יש לנו נתון?

<יגאל שבתאי: אני אומר שזה פחות ממה - - -

<קריאה: לך על הסטטיסטיקה.

סתיו שפיר: למה סטטיסטיקה?

סתיו שפיר: אני רוצה את המספרים.

<יגאל שבתאי: אין לי את הנתון הזה, ברור שיש פחות ממה שצריך, אני מאמין שכשיהיה לנו ממונה על שוויון בתקן מלא, שזה כל תפקידו – יש לנו גם את הבעיה שאת יודעת שכל שוטר שנפגע, שממשיך להיות מועסק בתפקידים שהם לא מבצעיים, יש לנו לא מעט בעיות בעניינים האלה, אבל יש לנו עוד מה לעשות בתחומים, אבל מספרים אין לי.

סתיו שפיר: תודה לך.

<טליה דוד: עורכת דין טליה דוד, גברתי - - - נקודה מאד חשובה לעניין התעסוקה, ואני עורכת דין, אני רוצה להגיד לגברתי שאני מכירה לא מעט אקדמאים שפנו למשטרה להתמודד על מכרזים שלא דורשים עבודה בשטח, הם ביקשו מהם וטענו שהם לא יכולים להתקבל למשטרה, קרימינולוגים, עורכי דין ואחרים, כי הם צריכים להיות קצינים ומאחר ולטענת המשטרה, אנשים עם מוגבלות פיזית לא יכולים להיות קצינים, אז הם לא הצליחו לעבור את הסף של להתמודד על המשרות.

סתיו שפיר: תעבירי לי בבקשה מכתבים כאלה, מכתבי תשובה מהמשטרה בנושא הזה, זה לא בדיון של הוועדה כרגע, אבל אני אנסה לסייע.

סתיו שפיר: נואף זמירו?

סתיו שפיר: הוא יצא?

סתיו שפיר: את רוצה - - -

<קריאה: אפשר מבחינת לשכת עורכי הדין לומר משהו?

סתיו שפיר: שוש קמינסקי אחר כך.

סתיו שפיר: את מבית איזי שפירא?

<שוש קמינסקי: אני מבית איזי שפירא בהחלט.

סתיו שפיר: כי רצינו לדבר גם על קשיים בנגישות לדוברי ערבית.

<שוש קמינסקי: בדיוק, לנו יש גם שלוחה בקלנסואה ובמסגרת הפעילות שלנו שם מופעל נואף שהיה פה קודם ונאלץ לצאת, הוא מפעיל שם קו יעוץ בתחום של מוגבלויות למשפחות שיש בהן אדם עם מוגבלות.

<שוש קמינסקי: אחד הדברים שעלו בשיחות שלי אתו ויש לי אתו שיחות רבות כי אני מלווה חלק מהדברים שם, זה שרוב המידע שקיים לאנשים עם מוגבלות באתרים בעברית, כולל אתרים של ביטוח לאומי שזה קריטי, אבל לא רק, לא נמצאים מתורגמים לערבית או שלא מתורגמים בצורה מלאה, שזה לא פחות בעייתי כשאתה מקבל בנושא של זכויות מידע חלקי.

<שוש קמינסקי: אני לא ארחיב הרבה מפאת קוצר הזמן כי אני יודעת שהשעון מתקתק, אבל אני רק רוצה להגיד שזו אוכלוסייה שתמיד נופלת בין הכסאות וזה פוגע מאד ביכולת שלהם למצות זכויות.

<שוש קמינסקי: הוא הראה לי שלפני תקופה קצרה מאד יצא מדריך של משרד הכלכלה או העבודה – אני לא יודעת בדיוק עכשיו איפה הם יושבים – בנושא של מדריך למעסיקים שקולטים אנשים עם מוגבלות.

<שוש קמינסקי: המדריך לא מתורגם לערבית בכלל, הוא חיפש אותו בערבית כדי לתת לאנשים ולעודד את נושא ההעסקה ואין בכלל תרגום בערבית.

<שוש קמינסקי: הוא אמר לי גם שבאתר – אני נכנסתי אתמול ובדקתי שזה כך – באתר יש רק דף כניסה שאומר שיש מדריך עם הפניה למדריך בעברית, אם מישהו צריך לקרוא את המדריך בצורה יותר יסודית ולא תמיד קורא את העברית או מבין לפעמים את כל השפה העברית על כל משמעויותיה, הוא יכול להעזר בזה.

<שוש קמינסקי: גם המידע לאנשים עם מוגבלות עצמם לא נמצא שם בצורה ראויה ולרוב הוא לא נמצא כלל, בערבית, אז אני רוצה להאיר את הזרקור על האוכלוסייה הזו כי אני חושבת שיש לנו מחויבות, כמדינה, לדאוג לכל האזרחים ולראות שאף אחד לא יישאר מאחור.

סתיו שפיר: ברור.

<שוש קמינסקי: האוכלוסייה השנייה שאני רוצה להתייחס אליה כי היא לא עלתה פה בהקשר של ההנגשה, זו אוכלוסייה של אנשים עם לקויות למידה מורכבות או לקויות קוגניטיביות, שזקוקים לסוגים של הנגשה אחרת ממה שצריכים אנשים עם מוגבלות ראיה.

<שוש קמינסקי: הם צריכים הרבה להנגשה של פישוט לשוני והנגשות היום של פישוט לשוני, אם הן קיימות, הן בעיקר נעשות על ידי שתי עמותו בארץ שמפעילות - אחת זה אק"ים ואחת בקרית אונו שיש להם מומחיות בנושא של הנגשת חומרים.

<שוש קמינסקי: היום נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מנגישה את האמנה הבינלאומית גם לפישוט לשוני, אבל אני יכולה להגיד שאנחנו יכולים לספור אצבעות יש אחת כמה חומרים רלוונטיים לאנשים האלה בנושא זכויות, בנושא דברים שמשפיעים על החיים שלהם – אני כבר לא מדברת על מכלול ענק של דברים – הם לא מתורגמים ואין שום גוף שמממן או מרגיש אחריות לתת להם את המידע, לספק אותו בצורה שהם יוכלו לקרוא אותו ולהבין אותו בצורה מונגשת וראויה.

<שוש קמינסקי: גם על הקבוצה זו - - -

סתיו שפיר: המדינה לא נותנת פה שום סיוע?

<שוש קמינסקי: לא סיוע משמעותי לעמותות שהיו יכולות לעשות או לעצמן, שהיו יכלות לעשות הרבה יותר עבודה בהנגשה של כל הדברים האלה לאוכלוסייה.

<מקס אבירם: סליחה שאני מתערב גברתי, אבל בחינוך המיוחד – שמי מקס אבירם, אני מנהל אגף זה"ב, נגישות ואורח חיים בטוח במשרד החינוך, זה"ב זה זהירות בדרכים.

<מקס אבירם: באגף לחינוך מיוחד, יש פה נציגה שלנו כאן, הסיפור הזה של פישוט לשוני וכן הלאה כן בא לידי ביטוי - - -

<שוש קמינסקי: אני לא מכירה את האתר של משרד החינוך - - -

<מקס אבירם: אני לא מדבר על האתר.

<שוש קמינסקי: לא לא, אני מדברת על הגישה, אבל בכל משרדי הממשלה האחרים כמעט ולא מוצאים, ברווחה פה ושם אתה מוצא, באמת, אני לא סתם אומרת, על אצבעות יד אחת, אבל בכל המקומות האחרים כולל בזכויות בסיסיות בביטוח לאומי, אין אותם ברמה של פישוט לשוני, אנשים אפילו לא יודעים הרבה פעמים מה הזכויות שלהם בתעסוקה, איך להסתכל על תלוש, יושבת כאן קבוצה מאחור של קבוצת מנהיגות צעירה של חבר'ה שעוסקים בנושא הזה, חלק מהטענות הרבות שהם מעלים כל הזמן - - -

סתיו שפיר: שנמצאים בנושא הזה של הנגשה?

<שוש קמינסקי: לא, הם באו לכנסת להיות חלק מהיום הזה, כי זה יום חשוב מאד עבורם, אבל הם – דרך אגב ההתארגנות שלהם היתה חלק ממה שדחף את הנציבות לקדם את הנושא של האמנה בפישוט לשוני.

סתיו שפיר: כל הכבוד.

<שוש קמינסקי: אז יש משמעות מאד גדולה לשתי הקבוצות האלה, לא לשכוח אותן בדרך כי אני חושבת שהן תמיד נופלות בין הכסאות.

סתיו שפיר: מי כאן ממנהיגות צעירה?

<שוש קמינסקי: חבר'ה, תרימו יד.

סתיו שפיר: תודה, תודה רבה שבאתם והייתי שמחה לשמוע על זה עוד - - -

<שוש קמינסקי: אנחנו נשמח לספר.

סתיו שפיר: יש לנו כל כך מעט זמן.

סתיו שפיר: אלי בוסקילה?

סתיו שפיר: היה פה וכבר יצא.

סתיו שפיר: אופק לילדינו, יעל וייס.

<יעל וייס ריינד: כן, יעל וייס ריינד מאופק לילדינו, זה ארגון ארצי של הורים לילדים עם עיוורון ולקויות ראיה בישראל.

<יעל וייס ריינד: אני לא ארחיב, נאמרו פה דברים מאד חשובים ואני מברכת על הדיון, אני רוצה רק לחלוק אתכם שני דברים, אחד הוא שאני זוכרת כמה וכמה דיונים בלא מעט ועדות, כולל ועדת הטכנולוגיה בנושא התקנות והנגשה של אתרים וכו' ואנחנו חוזרים על הדברים האלה וההתקדמות היא מאד קטנה או מאד איטית, אז זה דבר אחד שאני מאד אשמח אם הוועדה תיקח ובאמת, איפה שהוא להדגיש או להעלות את הדחיפות של הנושא.

<יעל וייס ריינד: הדבר השני שאני רוצה להגיד, הייתי הקיץ בכנס עולמי בינלאומי של ארגון העיוורים העולמי והיו שם כמה הרצאות אורח של מומחים בינלאומיים והם מתארים תמונה מאד מפחידה, לפחות מבחינת ארגוני העיוורים ואנשים עם לקויות ראייה, באמת רואים פה איזה שהוא דפוס שהוא לא רק בישראל.

<יעל וייס ריינד: אנחנו רואים את הטכנולוגיה המדהימה שמתפתחת בקצב לא רגיל, הרבה פעמים משרדי ממשלה ורשויות והמגזר הציבורי מתקשים לעמוד בקצב של ההתפתחויות הטכנולוגיות מצד אחד, מאידך מעבר הולך וגדל של המגזר הציבורי למתן שירותים באמצעים הדיגיטליים והטכנולוגיים, הכל דרך האתרים, כל הטפסים דרך האתרים, גם המגזר – חבל שהוא הלך, הידיד שלנו מבעלי העסקים – גם עסקים יותר ויותר עוברים לשם, בנקים סוגרים סניפים, אין יותר שירותים פנים אל פנים ללקוחות, עוברים הכל באינטרנט, קופות חולים וכו' לכאורה מביאים לציבור את הקדמה ומשאירים מאחור ציבור גדול מאד, של אנשים עם מוגבלויות, שלא עושים להם את ההנגשות המתאימות על מנת שיוכלו להשתמש בטכנולוגיות האלה והחזון שציירו שם, לפחות כמה מומחים, הוא חזון מאד קשה.

<יעל וייס ריינד: אם אנחנו ראינו, לפחות בעשור האחרון ומאז שהאמנה הבינלאומית בדבר זכויות של אנשים עם מוגבלות נחתמה, אושררה וכו' וחוק שוויון זכויות של אנשים עם מוגבלות ובישראל הקמת נציבות ואנחנו רואים לכאורה בעשר או 15 השנים האחרונות התקדמות של אינטגרציה ושילוב של אנשים וגישה של מימוש זכויותיהם, זכויות האדם שלהם להנות מכל דבר בחברה, אנחנו רואים עכשיו איזה שהוא טרנד מאד מדאיג של חזרה אחורה ואני חושבת שזה מה שהועדה צריכה לשים לנגד עיניה כי אנחנו רואים פה, זה דבר שאנחנו אולי מדברים פה במיקרו והמשרד הזה צריך להנגיש ככה והתקן הזה וכו' וצריך להסתכל בתמונת המקרו.

סתיו שפיר: תודה, ברור, אנחנו פשוט ממש חייבים לסיים ועוד רגע המתורגמנים שלנו עוברים לוועדות אחרות.

סתיו שפיר: אופיר כהן – 30 שניות.

<אופיר כהן: אני הראשון עם 30 שניות, אבל אני אספיק.

<אופיר כהן: תתודה גברתי היושבת ראש, אני חבר ועדת נגישות ארצית בלשכת עורכי הדין וסגן יושב ראש מחוז ירושלים בלשכה.

<אופיר כהן: אני רוצה להעלות שתי נקודות, נקודה אחת כשם שהיום בדואר, אדם יכול לבוא ולהזמין תור מהבית, ככה גם אמור להיות בבתי המשפט.

<אופיר כהן: סוג של הנגשה גם לכלל הציבור ובפרט לאנשים שהם בעלי מוגבלות.

<אופיר כהן: דבר שני, יש אפליקציה שנקראת – נט-המשפט של בתי המשפט, לפיהם אפשר לדעת על החלטות וגם להגיש בקשות לטובת כלל הציבור.

<אופיר כהן: גם שם האפליקציה הזאת היא לא נגישה, זה דבר שהוא חמור בעיני, אם מסתכלים בסטטיסטיקה יש לא מעט עורכי דין שהם בעלי צרכים מיוחדים ואנשים עם מוגבלות.

<אופיר כהן: תודה.

סתיו שפיר: תודה, משרד הרווחה ומשרד הפנים.

סתיו שפיר: נשמעו פה טענות שעובר כסף לרשויות המקומיות, 100 מיליון?

סתיו שפיר: אבל שהן לא יכולות, לא מצליחות להנגיש, לא מוציאות את הכספים על הנגשה, אתם עשיתם בדיקה בתוך הרשויות המקומיות איפה נמצא סטטוס ההנגשה של כל אחת מהן, איפה החוסרים, אם אכן הן לא מצליחות תקציבית, אם נשארו תקציבים, מה קורה עם התקציבים האלה?

<מעיין פרינץ: זה דורש בדיקה מצידי.

<מעיין פרינץ: מעיין ממשרד הפנים, אני חייבת להגיד שאני לא בקיאה בפרטים של הרשויות המקומיות, אבל אני כן יכולה להגיד על האתר של המשרד שכיום אנחנו ממש בעיצומו של בניה מחדש של האתר.

<מעיין פרינץ: הפלטפורמה של ממשל זמין, האתר הולך להיות נגיש ואנחנו גם בסיומו של מכרז לחברה שהולכת להנגיש את האתר לפי התקן שדיברנו עליו.

<מעיין פרינץ: בקשר לרשויות המקומיות, אני יכולה לברר אבל לצערי אני לא - - -

סתיו שפיר: אז אני מבקשת לברר את הסטטוס, אם מדברים על אנשים שקופים, זה הקמפיין של השר שעומד בראש המשרד.

סתיו שפיר: זה דבר שצריך להיות בבירור ומתוחקר, כמה רשויות מקומיות עמדו בתקן, מי שלא עומדת – למה היא לא עומדת בתקן, מה הקשיים שלהם, לאיפה הכסף הזה הולך אם הן לא משתמשות בו.

סתיו שפיר: משרד הרווחה?

סתיו שפיר: יצאה.

סתיו שפיר: משרד האוצר, יש פה נציגות?

סתיו שפיר: כן.

<מיכאל חלמסקי: מרכב"ה אם מעניין אותך, אוצר יושב מאחור.

<מיכאל חלמסקי: מרכב"ה הוא חלק ממשרד האוצר וזה מערכת רוחבית במשרדי הממשלה - - -

סתיו שפיר: אנחנו יודעים היטב מה זה מערכת מרכב"ה.

<מיכאל חלמסקי: אני יכולה להגיד בשם מרכב"ה ולא יודע להגיד בשם משרד האוצר.

סתיו שפיר: אני רציתי להבין מה קורה עם התקצוב, כדי לממש את התקנות האלה.

סתיו שפיר: טוב, נבקש על הדברים האלה תשובות בהמשך.

סתיו שפיר: אני רוצה להודות לכולכם שהגעתם לדיון, גבי, רצית להגיד מילה?

<גבי כהן: משפט אחד, כן.

סתיו שפיר: משפט אחד.

<גבי כהן: יש פה תחושה שברגע שאתרי אינטרנט מונגשים אז נגמרה העבודה, התקנות – וחבל שערן טמיר יצא – מחייבות גם שהתמיכה באתר תהיה מונגשת, זה היום לא קורה באף משרד.

<קריאה: איפה זה חייב?

<גבי כהן: זה חייב, יש נייר של - - -

סתיו שפיר: חברים, אני מצטערת מאד לחתוך את הדיון החשוב הזה.

סתיו שפיר: אני קודם כל רוצה להודות מאד לתמי שתרגמה לנו לשפת סימנים, תודה.

סתיו שפיר: ומי כתב לנו במחשב?

סתיו שפיר: עומר, תודה רבה לכם, אני מבינה שאתם רצים לוועדה אחרת?

סתיו שפיר: אני רק אסכם את הדיון ברשותכם ועוד אעזר בכם לשתי דקות.

סתיו שפיר: נחשף פה ממש רק בתמצית, הפער העצום שקיים בין היכולות המדהימות של מדינת ישראל וההתכווננות ביסודות ובערכים שלנו כאן

סתיו שפיר: במדינת ישראל לגבי הנגשה ושקיפות לאנשים עם מוגבלות של כל השירותים הבסיסיים וגם הרבה מעבר לכך, חייו של אדם לא מורכבים רק מהשירותים הבסיסיים והדחופים, יש פה אחריות רחבה בהרבה, שהמדינה צריכה לקדם אותה במהירות וביעילות רבה ואנחנו, לצערנו, נתקלים בסוגיה הזאת פעם אחר פעם, שכבר עובר חוק אבל לא מצליחים להתקין את התקנות או שזה לא נמצא בראש סדרי העדיפויות של השרים.

סתיו שפיר: כל ההתמהמהות הזאת לא מתאימה לנו, היא לא עמידה בחוקים שהממשלה הזו מחוקקת ושהכנסת מחוקקת והיא גם לא מתאימה לאומת הסטראפ ולקהילה הזאת שנקראת הקהילה הישראלית ומדינת ישראל.

סתיו שפיר: אנחנו יכולים לעשות הרבה יותר מזה ואנחנו כאן נפנה ונפנה את המידע שנאסף והוצג בוועדה למשרדי הממשלה ונבקש מכל אחד מהמשרדים סטטוס מלא על איפה הם נמצאים, איפה הם עומדים, איפה יש חוסרים – ננסה להבין את זה, אני גם מבקשת ממשרד המשפטים ומערן – שקודם היה כאן וריכז את הנושא – אני רוצה להבין איך הממשלה עובדת בכלל על הנגשת האתרים כלומר, מתי זה מופנה החוצה ומתי זה נעשה בתוך המשרד, האם יש כללים והכוונה, היה אפשר לייעל בהרבה את התהליך הזה אם הממשלה היתה מתכווננת לכך, אני רוצה להבין כיצד הם עובדים על הנושא הזה מבפנים.

סתיו שפיר: שמחתי לשמוע מהמשטרה על ההתקדמות גם בעניין של מעבר לאימייל ולשנת 2016 ועל התיקון של המצב הזה וגם על התכניות הרבות להנגשה לאנשים עם מוגבלות בכלל.

סתיו שפיר: על המשטרה לפרסם בהיקף רחב את המענה לצורך פניות חירום לאנשים עם מוגבלות, כדי שכולם יכירו את הפתרונות החדשים של המשטרה ולפנות בצורה הרחבה ביותר לקהל, כדי שכולם ידעו עם מה ניתן לעבוד, גילינו פה כמה דברים.

סתיו שפיר: שירלי, התנדבת לספק למשטרה ידע וכלים כדי לקדם מספר תחומים שהיו פה, אנחנו גם בוועדה נשמח מאד לעזור בכל מה שצריך לעשות כדי לקדם את זה במהירות האפשרית.

<קריאה: מה עם משרד הכלכלה, תפני אליהם?

סתיו שפיר: אנחנו פונים לכל המשרדים ולא רק לאחד ספציפי.

סתיו שפיר: אנחנו מדברים גם על נושאים, כמו ששירלי ציינה בהתחלה, שבהם זה ממש פיקוח נפש, אבל אנחנו מדברים גם על הנושאים הכוללים והרחבים יותר של היום יום ובעיקר במשרדים השירותיים.

סתיו שפיר: משרד החינוך, העלינו פה רעיון קטן שיאפשר אולי הנגשה מהירה בכל בתי הספר, אשמח לשמוע את דעתכם ולקדם את זה גם מכאן, מתוך הכנסת.

<מקס אבירם: ברשותך, משפט אחד קטן בעניין, בגלל שאמרת משרד החינוך, צריך לקחת בחשבון את העובדה שבשנה וחצי האחרונות משרד החינוך בשיתוף פעולה עם המון יחידות מפעיל מערך שלם של הנגשה על כל מרכיביה – פרטנית וטיולים ובתי ספר וחינוך והנגשה של עובדי הוראה - - -, אני אומר, כל הדברים האלה - - -

סתיו שפיר: אם יש משרד שצריך להיות הראשון שמנגיש את הכל, מזמן זה משרד החינוך.

סתיו שפיר: האחר הוא היה אני חושבת שזו היתה הכותרת לפני שנתיים לפני שעברו לנושאים אחרים.

<מקס אבירם: אנחנו בשנה וחצי האחרונות מבצעים מאמצים רבים כדי להגיע לכך.

סתיו שפיר: מאד שמחה על כך, אנחנו מברכים על כל המאמצים ואנחנו רוצים התקדמות מהירה יעילה יותר, תודה רבה לכולם ונפגש פה בהמשך.