ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 373, 2017-04-26 10:00

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא:

אורי מקלב: הצעת חוק העמותות (תיקון מס' 16), התשע"ז-2016, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אורי מקלב: אין ספק שזה צעד גדול מאוד, צעד חשוב מאוד, ממשק מאוד חשוב לציבור.

אורי מקלב: אתם מבקשים לאפשר לציבור להגיש מסמכים, טפסים בצורה מקוונת.

אורי מקלב: אנחנו רואים את זה באהדה רבה, בשמחה רבה.

<אייל גלובוס: אנחנו חושבים שזה צעד חשוב מאוד.

<אייל גלובוס: אנחנו צועדים בכיוון הזה גם בתחומים אחרים.

<אייל גלובוס: עשינו את המהפכה הזאת בתחום החברות.

<אייל גלובוס: ניתן להגיש היום חלק מהתהליכים בתחום החברות, לא את כולם, בצורה מקוונת.

<אייל גלובוס: צריך לומר שזה שירות וולונטרי.

<אייל גלובוס: אנשים בוחרים את השירות הזה, כי הוא ייחודי והוא טוב יותר עבורם.

<אייל גלובוס: הכוונה היא לא להקל עלינו, היא להקל על הציבור.

<אייל גלובוס: אם עשינו את זה בתחום החברות ששם המעורבות של הגורמים המקצועיים יותר מאסיבית - עורכי דין, רואי חשבון, על אחת כמה וכמה אנחנו רוצים לעשות את זה בתחום העמותות.

<אייל גלובוס: פה אנחנו רוצים להיות עוד יותר נגישים לציבור.

<אייל גלובוס: אנחנו מציעים כאן הסדר קצת יותר גמיש, קצת יותר נרחב.

<אייל גלובוס: בתחום החברות העיסוק הוא בעיקר על ידי גורמים מקצועיים, לכן נעזרנו באמצעים טכנולוגיים של כרטיס חכם.

<אייל גלובוס: אנחנו עוד לא יודעים לאיזה כיוון אנחנו הולכים כאן, אנחנו כן יודעים שאנחנו רוצים ללכת לכיוון יותר ליבראלי, קרי מעבר לשתי החלופות שהיו קיימות בתחום החברות - כרטיס חכם או נייר, לא משנה אם אתה מוסר את זה פיזית או דרך הדואר.

<אייל גלובוס: הכוונה כאן לאפשר דרכים אחרות.

<אייל גלובוס: יש דרכים שונות, כמו קוד מתחלף, כמו קוד קבוע שיישלח לחברה וכו'.

<אייל גלובוס: הרעיון כאן הוא לאפשר לעמותה יותר גמישות מאשר בתחום החברות.

<אייל גלובוס: העמותה היא גוף שונה, היא גוף שיש בו שני חברים.

<אייל גלובוס: אנחנו רוצים להקל בעניין הזה, אנחנו לא רוצים לשנות את הדרישות המהותיות.

<אייל גלובוס: עדיין מדובר כאן בשני אנשים שחותמים, שמתחייבים.

<אייל גלובוס: אנחנו רק מקלים בתהליך, בדרך, לא במהות.

<אייל גלובוס: אנחנו לא משנים שום דבר במהות העמותה, באורגנים שצריכים להתחייב בשם העמותה, במהות הספציפית של הדברים.

<אייל גלובוס: במקום איזו שהיא חתימה, אנחנו רוצים דרכים טכנולוגיות יעילות ונוחות יותר.

<אייל גלובוס: אנחנו הולכים לשני תהליכים במקביל.

<אייל גלובוס: אנחנו רוצים כמה שיותר מהר לקדם את שני התהליכים - גם את תהליך החקיקה שאנחנו כאן מביאים בפניכם, גם את העניין המחשובי.

<אייל גלובוס: אנחנו לא יודעים על איזו דרך אנחנו הולכים בתחום המחשוב.

<אייל גלובוס: אנחנו לא רוצים להחליט בלי שהחקיקה סגורה.

<אייל גלובוס: אנחנו רוצים להשאיר פתח בחקיקה שיאפשר לנו גמישות מסוימת.

<אייל גלובוס: זה לא במהות.

<אייל גלובוס: כמובן שלאנשים שיבחרו ללכת בתהליך המקוון אנחנו גם נחזור בצורה מקוונת.

<אייל גלובוס: מי שיגיש לנו באמצעות הדואר, יקבל את זה באמצעות הדואר.

אורי מקלב: האם לא נדרש היום שום אמצעי זיהוי לאדם ששולח באמצעות הדואר?

<אביטל שרייבר: אנחנו מבקשים לראות חתימה מקורית.

אורי מקלב: איך אתם יודעים מה החתימה המקורית?

אורי מקלב: לי יש כל פעם חתימה אחרת.

<אייל גלובוס: הטענה של הזייפנים היא שאם החתימה זהה זה כנראה זיוף.

אורי מקלב: מה קורה עם חברות שהן לתועלת הציבור?

<אביטל שרייבר: הכוונה להחיל את אותו הסדר.

<גלי גרוס: אנחנו מבקשים לאפשר תהליכים מקוונים של דיווח לרשם העמותות.

<גלי גרוס: מדובר במסמכים לצורך אישור ניהול תקין, בבקשות לרישום עמותה, בדיווחים נוספים שהם דיווחים בשוטף.

<גלי גרוס: אנחנו נמצאים פה במן מלכוד.

<גלי גרוס: אנחנו לא יכולים לפתח מחשובית לפני שאנחנו יודעים שיש לנו אישור של ועדת חוקה לתקנות.

<גלי גרוס: כמו שאייל הדגיש, אנחנו לא מדברים על הדרישות המהותיות של הדיווח שזה באחריות השרה לקבוע בתקנות לפי חוק העמותות, לפי חוק החברות, תלוי אם זה חברות לתועלת הציבור או עמותות.

<גלי גרוס: חלקן קבועות בדין עצמו, חלקן גם נמצאות לפתחה של ועדת חוקה בתיקון לדוח המילולי שהעברנו ואני מקווה שיידון בהקדם.

<גלי גרוס: אנחנו מדברים על איך מדווחים, על איך מגישים את זה.

<גלי גרוס: ביקשנו שהרשם יוסמך לקבוע כללים לגבי אופן הזיהוי של הגורמים שמגישים, לקבוע כללים לגבי איך מגישים, לגבי המבנה של הטפסים והמסרים האלקטרוניים.

<גלי גרוס: כללים מקבילים רשם ההקדשות יכול לקבוע לחברות לתועלת הציבור.

<גלי גרוס: רשם ההקדשות ורשם העמותות הוא אותו בן אדם.

<גלי גרוס: צריך לעשות התאמות מסוימות.

<גלי גרוס: ניצן הציעה שנפצל כי בכל זאת יש שוני מסוים בין שני הגופים.

<גלי גרוס: נעשה את הכללים.

<גלי גרוס: הכוונה היא לייצר מערכת מחשובית אחת שבה גם עמותות וגם חברות לתועלת הציבור יוכלו לדווח.

<גלי גרוס: כללי הזיהוי ואופן הגשת המסמכים יהיו לפי הכללים שהרשם קובע.

אורי מקלב: אביטל, איזה דברים חייבים להגיש היום עם שתי חתימות?

<אביטל שרייבר: דוח מילולי ודוח כספי.

אורי מקלב: דוח כספי הוא של רואה חשבון?

<אביטל שרייבר: יש רף של מיליון 200 אלף שקל שממנו צריך רואה חשבון לחתום בנוסף לשני חברי ועד.

<אביטל שרייבר: יש פרוטוקול אסיפה כללית שאמור לאשר את הדוח הכספי והניהולי.

<אביטל שרייבר: גם הוא צריך להיות בשתי חתימות.

<אביטל שרייבר: חמשת מקבלי השכר זה נספח לדוח הכספי.

<אביטל שרייבר: איזה שהוא גורם מוסמך צריך לחתום.

<אביטל שרייבר: אם העמותה שינתה תקנון או שינתה מטרות, היא צריכה להגיש בקשה בפרוטוקול שחתום בשתי חתימות.

<אביטל שרייבר: אני מדברת על הדיווחים השוטפים.

<אביטל שרייבר: לפני כמה חודשים התחלנו באפיון מפורט של מערכת חדשה.

<אביטל שרייבר: היא אמורה להרחיב את המערכת שפותחה עבור רשם החברות.

<אביטל שרייבר: זה אומר מערכת חדשה לחלוטין מבחינת רשם העמותות.

<אביטל שרייבר: אנחנו נפסיק לעבוד עם המערכת שלנו.

<אביטל שרייבר: זה הליף די מורכב.

<אביטל שרייבר: התחלנו באפיון שלו.

<אביטל שרייבר: החשיבה כרגע היא שניתן כמה שיותר אופציות.

<אביטל שרייבר: אנחנו רוצים להשאיר את קביעת הכללים פתוחה לרשם העמותות, כדי שאם יסתבר לנו במהלך האפיון שיש טכנולוגיות מתקדמות יותר, נוכל לאפשר גם אותן.

<אביטל שרייבר: אחת האופציות היא ששניים מחברי הוועד יוכלו לעשות איזה שהוא זיהוי חכם, כמו טלפון סלולרי, ספרות אחרונות של כרטיס אשראי, מועד הנפקת תעודת זהות.

<אביטל שרייבר: אחרי שהם מזדהים באופן הזה, הם מקבלים קוד חד פעמי אותו הם מכניסים למערכת.

<אביטל שרייבר: הכוונה היא שחבר הוועד הראשון יאשר את הדיווח וינעל אותו.

<אביטל שרייבר: הוא יודיע לחבר ועד נוסף להוסיף את הקוד שלו.

<אביטל שרייבר: בהוספת הקוד השני הדיווח יישלח באופן מקוון אלינו.

<אביטל שרייבר: הכוונה היא להקל במובן שלא על כל אחד ואחד מהטפסים יצטרכו לחתום שניים.

<אביטל שרייבר: אם הם רוצים להגיש בקשה לאישור ניהול תקין, הם יראו את רשימת הטפסים שהם צריכים למלא.

<אביטל שרייבר: כשהם ירצו להגיש את הבקשה, יחתמו שניים.

<אביטל שרייבר: החתימה של השניים תאשר את כל הטפסים הרלוונטיים שהם מגישים.

אורי מקלב: קוד הכניסה צריך להיות בצורה נגישה לכולם.

<אביטל שרייבר: לרזולוציות האלו עדיין לא נכנסנו.

אורי מקלב: אם תרצו לעשות את זה לא באופן וולונטרי, זה יגיע לכאן חזרה?

<גלי גרוס: כן.

<גלי גרוס: החוק מסמיך אותנו לקבוע אך ורק אפשרות נוספת למסלול הרגיל.

<גלי גרוס: הכוונה לבוא בדברים עם הגורמים הרלוונטיים.

<גלי גרוס: הדרישה של הכללים תאפשר לקבל פידבק מהציבור, לעדכן ולשכלל.

<גלי גרוס: ככל שהטכנולוגיות יתפתחו, כך זה יאפשר לכלול עוד שכלולים ועוד התאמות.

אורי מקלב: רשם התאגידים ורשם העמותות הוכיחו ייעול בולט מאוד בשנים האחרונות.

אורי מקלב: הוא מאפשר שקיפות ונגישות הרבה יותר גדולות.

אורי מקלב: במה שיוצא לגופים זרים אנחנו רואים שכל אחד עושה דין לעצמו, נוהל לעצמו.

<אביטל שרייבר: אנחנו נמצאים בתהליכים מול משרד ראש הממשלה ביחד עם רשות המיסים והחשב הכללי.

<אביטל שרייבר: אנחנו מנסים לתאם דרישות באופן שמי שמגיש מסמכים יוכל להגיש אותם פעם אחת.

ענת ברקו: איך מונעים דרך המהלך הזה הסתתרות של עמותות, זיוף של עמותות?

אורי מקלב: מה שמבקשים עכשיו יותר מזוהה ממה שהיום.

אורי מקלב: היום אפשר לשלוח בדואר.

ענת ברקו: אם זה נעשה באופן מקוון, יכול להיות מצב של זהויות בדויות שעובדים איתן.

<גלי גרוס: הכוונה לייצר תהליך זיהוי בסטנדרטים הגבוהים ביותר.

<גלי גרוס: יש תהליכים בממשלה שיוצרים היום זיהוי חזק מאוד של הגורם שעומד מאחורי הדיווח.

<גלי גרוס: מדובר בזיהוי הרבה יתר חזק ממה שקיים היום במסמך הידני.

<גלי גרוס: דווקא אמצעי הזיהוי הטכנולוגיים שקיימים היום הם הרבה יותר מתקדמים, הם מאפשרים זיהוי חד-חד- ערכי ברמה הרבה יותר חזקה.

<אייל גלובוס: כולל הצלבה מול נתונים אחרים.

ענת ברקו: אתם יכולים לעשות את זה?

<אייל גלובוס: כן.

<אייל גלובוס: אנחנו עושים את זה כבר בתחום החברות.

ענת ברקו: זה משהו שיכול למנוע זיופים?

<אייל גלובוס: זה יכול בהחלט למנוע.

<אייל גלובוס: זה לא סותר את המעקב והבקרה האחרת שיש לנו.

<אייל גלובוס: אנחנו בגישה של פחות להתערב, בגישה של שיתוף פעולה.

<אייל גלובוס: התחלנו פיילוט שאביטל מובילה אותו.

<אייל גלובוס: במקום לעשות ביקורת אחת, נעשית הביקורת המשותפת.

<אייל גלובוס: גם את זה אנחנו מנסים להרחיב ולייעל.

<אייל גלובוס: אנחנו הם אלה שצריכים להתרוצץ עבור הציבור, לא הציבור צריך להתרוצץ בין עובדי הממשלה, בין עובדי המדינה על מנת לקבל את השירות שהוא זכאי לו בדין.

<שלמה ברילנט: אנחנו מברכים על שיתוף הפעולה שיש לנו עם הרשם.

<שלמה ברילנט: הרשם עדכן אותנו על השינוי ועל הכל.

<שלמה ברילנט: אנחנו תומכים שהרשם יוכל לקבוע את הדרכים.

<שלמה ברילנט: הדרכים להזדהות היום הרבה יותר פשוטות.

<שלמה ברילנט: אנחנו תומכים בחלופה ב'.

<שלמה ברילנט: כל עמותה שתכתוב את המייל שלה לרשם, תקבל כבר השנה, עוד לפני התהליך הדיגיטלי הזה, את הפידבקים על ניהול תקין.

<שלמה ברילנט: זו בשורה מאוד גדולה.

אורי מקלב: רוב העמותות מתנהלות היום באופן ממוחשב?

<שלמה ברילנט: הכל היום דיגיטלי.

אורי מקלב: אתם מייצגים המון עמותות קטנות.

<שלמה ברילנט: הן עדיין יוכלו להגיש ידני.

<שלמה ברילנט: הניהול התקין שלהן לא קריטי במובן שהן מפסידות כספים.

<שלמה ברילנט: אני חושב שלפני שמוציאים המלצות של הוועדה, צריך לשבת עם המגזר השלישי על מנת לראות שההחלטות האלו עובדות במציאות.

<שלמה ברילנט: לפעמים רואי החשבון בשטח רואים דברים אחרים ממה שרואים בחשב הכללי.

<ניצן רוזנברג: הכרעה אחת שנותרה לתיקון החוק היא בשאלה מי יהיה בעל הסמכות לקבוע את הכללים, לקבוע איזה סוג של בקשות ניתן יהיה להגיש באופן מקוון.

<ניצן רוזנברג: כמו שהציגו פה נציגי הממשלה ורשות התאגידים, הרצון שלהם הוא לאפשר לגורם המינהלי - במקרה הזה רשם התאגידים - לקבוע את הכללים.

<ניצן רוזנברג: הרצון שלהם הוא רצון ברור.

<ניצן רוזנברג: ניתן להבין את הרצון שלהם לעשות את זה, רק צריך לזכור שלא נוהגים לתת את הסמכות להתקין תקנות בחקיקה ראשית.

<ניצן רוזנברג: בדרך כלל נותנים את הסמכות לשר.

<ניצן רוזנברג: אחר כך יש את השאלה אם מביאים את זה לאישור ועדת חוקה, לא מביאים את זה לאישור ועדת חוקה.

אורי מקלב: בדברים האלה אנחנו מבקשים.

<ניצן רוזנברג: השאלה הזאת היא שאלה של היחסים בין הרשויות.

<ניצן רוזנברג: זה תלוי במהות הנושא.

<ניצן רוזנברג: יש כאן עיקרון של כיצד מתנהלת החקיקה, למי אתה נותן את הסמכות לקבוע את התקנות - האם למחוקק המשני, או שאתה הולך ישירות לגורם המינהלי.

<ניצן רוזנברג: יש את השאלה של עד כמה אתה רוצה לראות את זה בוועדה לפני האישור הסופי.

אורי מקלב: יתרון אחד שיש להם זה שהם משרד המשפטים.

אורי מקלב: אנחנו לא רוצים להגיד להם עד איפה יהיה זיהוי.

אורי מקלב: אני מבין שאתם הולכים על הזיהוי הקל.

אורי מקלב: הנקודה המנחה אתכם היא לא המתחזים.

אורי מקלב: נקודת המוצא לגבי תעודות זהות היא מתחזים, זהות כפולה.

<אביטל שרייבר: אצלנו יש שקיפות.

<אביטל שרייבר: אם מישהו יחתום בשם מישהו אחר, המסמכים יימצאו באינטרנט.

אורי מקלב: במוקדם או במאוחר יעלו על זה.

<לימור תוסייה כהן: צריך לקחת בחשבון שהאלטרנטיבה היא בעצם אותו קשקוש.

<אייל גלובוס: גם בביטוח לאומי וגם במס הכנסה הסמכות היא של הרשות עצמה.

אורי מקלב: הם מביאים את זה בחוק ההסדרים.

אורי מקלב: אתם זה משהו אחר.

<גלי גרוס: אפשר לקבוע שהכללים בעניין הזיהוי יהיו באישור שרת המשפטים.

<גלי גרוס: כן היינו רוצים את הגמישות - -

<ניצן רוזנברג: המקום היותר מתאים להסתכל, להקיש, לראות משהו דומה זה בחוק החברות.

<ניצן רוזנברג: ההסמכה בחוק החברות לקבוע את הכללים ואת כל הדברים שקשורים לדיווח מקוון ניתנת לשר המשפטים.

<ניצן רוזנברג: כל התקנות מכוח סעיף 366 לחוק מגיעות לאישור ועדת חוקה.

<ניצן רוזנברג: כך זה נעשה שם.

אורי מקלב: מה הבעיה באישור שר הפנים?

<ניצן רוזנברג: זה מה שעשיתם ב-2015.

<ניצן רוזנברג: ב-2015 עשיתם את הפיתוח של המערכת האלקטרונית.

<ניצן רוזנברג: תוך כדי זה הגעתם לפה עם התקנות.

אורי מקלב: זו שאלה של עיכובים?

<לימור תוסייה כהן: הבעיה היא שתמיד צריך לרדוף את הפרקטיקה הנוהגת ואת הטכנולוגיה.

<לימור תוסייה כהן: הטכנולוגיה מתקדמת הרבה יותר מהמשפט.

<לימור תוסייה כהן: הכוונה והשאיפה של כולם פה היא להנגיש לעמותות, לאפשר נגישות כמה שיותר פשוטה, קלה ומהירה.

<לימור תוסייה כהן: ברגע שאנחנו מסרבלים את מנגנון הקביעה, אנחנו תמיד נהיה בפיגור.

<לימור תוסייה כהן: האלטרנטיבה של לתת לרשם העמותות ולרשם ההקדשות לקבוע כבר קיימת בהסדרים.

<גלי גרוס: אפשר שזה יהיה באישור שרת המשפטים.

<ניצן רוזנברג: יש מרחק די גדול בין מה שקיים היום בכל חקיקת המשנה למה שהם מבקשים כאן.

<ניצן רוזנברג: זה סוג של דבר חדשני.

<לימור תוסייה כהן: אנחנו מבינים את מה שאת אומרת.

<לימור תוסייה כהן: ועדת חוקה היא אחת מהוועדות הכי עמוסות.

<לימור תוסייה כהן: להגיע לפה בכל תיקון חקיקה זה לא דבר פשוט.

<ניצן רוזנברג: זה לא תיקון חקיקה, זה תיקון תקנות.

<ניצן רוזנברג: כשבאתם עם תקנות ב-2015 ואמרתם לנו שיש לכם מערכת שאתם רוצים להפעיל, ועדת חוקה ידעה לתעדף.

אורי מקלב: את צודקת.

<ניצן רוזנברג: התוספת של הזמנים היא לא כל כך משמעותית.

<ניצן רוזנברג: כשאתה מדבר על פיתוח של מערכת ממוחשבת, אתה לוקח את זה בחשבון במסגרת התהליך.

<אביטל שרייבר: יש תקנות שרק אחרי 4 שנים הגיעו לוועדה, אם בגלל בחירות, אם בגלל לשכת השרה.

<גלי גרוס: אפשר לחכות 5 חודשים לקביעת דיון.

<ניצן רוזנברג: הטיעון הזה נכון לכל סוג של כללים, לכל סוג של תקנות.

<ניצן רוזנברג: עדיין אנחנו לא נותנים לרשות המינהלית לקבוע כללים באופן קבוע.

<לימור תוסייה כהן: גבולות הגזרה קבועים בחוק.

<לימור תוסייה כהן: רשימת המסמכים קבועה בחוק.

<לימור תוסייה כהן: העובדה ששני חברי ועד צריכים לחתום קבועה בחוק.

אורי מקלב: בואו נקבע שבעוד שנה נקיים דיון, נראה מה עשיתם, איך התקדמתם.

אורי מקלב: ניצן צודקת, אבל בואו נראה איך אנחנו יכולים לתת לכם להוכיח את עצמכם.

<ניצן רוזנברג: זה משהו שפותח פתח לדברים אחרים.

אורי מקלב: העניין של הזיהוי יהיה באישור שרת המשפטים.

<ניצן רוזנברג: זה עדיין לא תקנות שהיא מתקינה.

<לימור תוסייה כהן: לגבי אופן הפרסום, לנו ברור שהכללים האלה יפורסמו כמו חקיקת משנה.

<גלי גרוס: הדין מחייב שהם יפורסמו ברשומות כמו כל תקנה אחרת.

<גלי גרוס: השאלה פה היא לגבי מי קובע אותם, לא לגבי המעמד הנורמטיבי שלהם.

אורי מקלב: אתם מפרסמים את הכללים לכל העמותות?

<גלי גרוס: ברור.

אורי מקלב: אתם ממוקדים בתוך קהל היעד שלכם?

<שלמה ברילנט: צריך שהם ידווחו פעם בשנה על ההסדרים שקורים כל שנה.

אורי מקלב: סיכמנו שבעוד שנה נשמע מה נעשה, איך זה התקדם.

<ניצן רוזנברג: הוספת סעיף 64ב.

<ניצן רוזנברג: 1.

<ניצן רוזנברג: בחוק העמותות, התש"ם – 1980, אחרי סעיף 64א יבוא: "הוראות לעניין הגשת בקשה לרישום עמותה או דיווח, באופן מקוון.

<ניצן רוזנברג: 64ב.

<ניצן רוזנברג: (א) הרשם רשאי לקבוע כי בקשות ומסמכים שיש להגיש לרשם לפי סעיפים 2,10 ו-28, ניתן יהיה להגיש גם באופן מקוון, מבלי להגיש את המסמך המקורי או העתקו המאושר כדין.

<ניצן רוזנברג: סעיף 2 לחוק העמותות עוסק בהגשת בקשה לרישום עמותה, סעיף 10 עוסק בהגשה של תקנון, וסעיף 38 זה כל הדיווחים השוטפים.

<ניצן רוזנברג: הסעיף שהקראתי אומר שהרשם יהיה רשאי לקבוע, מתוך כל הבקשות והדיווחים שרשומים בסעיפים בחוק העמותות, איזה מתוך הבקשות ניתן יהיה להגיש באופן מקוון.

<ניצן רוזנברג: הכוונה שלהם, אם הבנתי אותה נכון, לעשות את זה באופן מדורג, לפי ההתפתחות של המערכת האלקטרונית.

אורי מקלב: החלק הבעיתי הוא רק עניין הזיהוי?

<ניצן רוזנברג: הזיהוי הוא לא משהו שנכון לתת לרשם.

<ניצן רוזנברג: מה שיש לך היום זה חוק חתימה אלקטרונית.

<ניצן רוזנברג: בחוק חתימה אלקטרונית עשו חשיבה מאוד גדולה על מה קורה אם רוצים חתימה בנייר.

<ניצן רוזנברג: אמרו שצריך חתימה אלקטרונית מאושרת.

<ניצן רוזנברג: מה שמבקשים ממך לעשות היום זה "להתגבר" על חוק חתימה אלקטרונית.

<ניצן רוזנברג: חוק חתימה אלקטרונית זה משהו שעשו עליו איזו שהיא חשיבה מגובשת ומרוכזת.

<ניצן רוזנברג: עכשיו הם באים ומבקשים לחרוג מזה.

אורי מקלב: על זה אני מציין אותם לטובה.

<ניצן רוזנברג: עד היום היית צריך חתימה אלקטרונית מאושרת, עכשיו רוצים לדבר על איזו שהיא דרישה פחותה מזה.

<ניצן רוזנברג: הם באים ואומרים שהם לא יודעים.

<ניצן רוזנברג: יותר נכון שהסדר חדש כזה ייקבע על ידי השר ויגיע לוועדת חוקה או לוועדה אחרת.

<ניצן רוזנברג: צריך לחשוב איך אתה חורג מהקונספט של חוק חתימה אלקטרונית.

<ניצן רוזנברג: יותר נכון שהפיילוט יהיה מפוקח יותר.

<ניצן רוזנברג: כשאתה רואה לאן זה הולך, רק אז אתה נותן לגורם המינהלי אפשרות לרוץ עם זה קדימה.

<אביטל שרייבר: זה לא בדיוק הכיוון שאנחנו הולכים אליו.

<אביטל שרייבר: אנחנו לא אומרים שאנחנו רוצים לעשות הסדר חדש שמחליף את חוק חתימה אלקטרונית, אנחנו אומרים שהחתימה שנדרשת היום היא דרישה יותר מידי קשה מבחינתנו.

<אביטל שרייבר: אנחנו נותנים דרישה שהיא פחותה מבחינת הקושי.

<אביטל שרייבר: אנחנו אומרים שאפשר להגיש בחתימה ידנית.

<אביטל שרייבר: אם היינו מתעקשים על כך שחייבים חתימה ידנית, את צודקת.

<אביטל שרייבר: אולי לגבי הסדרים אחרים עדיין חתימה ידנית זה הסף הנדרש.

<אביטל שרייבר: אמרנו שהסף הזה הוא גבוה מידי, שאנחנו מסתפקים בסף נמוך יותר.

אורי מקלב: בהגשת מסמכים לא צריך בכלל חתימה, היא לא נותנת לי שום דבר.

אורי מקלב: כאן זו התנהלות שוטפת וארוכת טווח.

<אביטל שרייבר: האנשים שבאים ומייסדים את העמותה חייבים לחתום על תצהיר.

<אביטל שרייבר: עורך דין חייב לזהות אותם.

<אביטל שרייבר: אז דרישת הזיהוי היא מעבר לחתימה רגילה.

אורי מקלב: הרבה מאוד מסמכים נשלחים היום דרך האינטרנט.

אורי מקלב: אני רוצה לקחת ריזיקה בעניין הזה.

אורי מקלב: נעקוב אחרי זה.

אורי מקלב: מדובר פה באמצעי זיהוי ברובד הנמוך, המינימאלי שנדרש.

אורי מקלב: אנחנו באים כאן להקל, לא באים להוריד מהתוקף של מה זה נקרא חתימה מאובטחת או חתימה מאושרת.

<ניצן רוזנברג: (ב) רשם רשאי לקבוע כללים לגבי הגשה באופן מקוון, בעניין אלה: (1) הליכי הזיהוי של מגישי הבקשה או הדיווח; כללים לפי סעיף קטן זה ייקבעו באישור השר; (2) אופן ההגשה; (3) מבנה הטפסים והמסרים האלקטרוניים שיש להשתמש בהם לצורך ההגשה; (ג) על אף האמור בסעיף 2(א) לחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001, יראו בקשות ומסמכים שהוגשו באופן מקוון בהתאם לכללים שקבע הרשם לפי זה, כאילו נחתמו.

<ניצן רוזנברג: 2.

<ניצן רוזנברג: תיקון חוק החברות.

<ניצן רוזנברג: בחוק החברות, התשנ"ט-1999, בסעיף 345כד(ב), אחרי "לחוק העמותות" יבוא "וכן הוראות סעיף 64ב לחוק האמור.

<ניצן רוזנברג: המשמעות של הסעיף זה שיהיו שני סטים של כללים: כללים לעמותות וכללים לחברות.

<גלי גרוס: אנחנו לא נפתח 3 מערכות מחשוב שונות.

אורי מקלב: כמה עמותות יש?

<גלי גרוס: סביב האלף.

<אייל גלובוס: קצת יותר מאלף.

<אביטל שרייבר: יש לנו בין 15 ל-20 אלף עמותות שמדווחות.

אורי מקלב: מדובר על כ-5% מתוך כל המערכת.

אורי מקלב: זה לא החלק העיקרי.

<ניצן רוזנברג: גם בעניין הזה היה עדיף לתת את הסמכות לשר.

<ניצן רוזנברג: מאחר ונותנים את זה לרשם, זה באמת יהיה לשני רשמים שונים.

אורי מקלב: אנחנו רוצים להודות לך על העבודה.

אורי מקלב: אני מבין את מה שאת אומרת.

אורי מקלב: אני רואה בזה עוד ייעול, עוד התמקצעות.

אורי מקלב: מי בעד הצעת חוק העמותות ( תיקון מס' 16), התשע"ז-2016, ירים את ידו?

אורי מקלב: בעד – פה אחד

אורי מקלב: נמנעים – אין