הוועדה המשותפת לוועדה המיוחדת ולוועדת הכלכלה לדיון בהצעת חוק התקנים (תיקון - מעבדה מוסמכת לאישור ייבוא טובין) ובפרק י"ג (תקינה) בהצעת חוק ההסדרים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 9, 2016-11-22 18:00

רועי פולקמן: אנחנו פותחים את הישיבה.

רועי פולקמן: אנחנו בסעיף 2י.

<סיגל מרד אברג'יל: 2י.

<סיגל מרד אברג'יל: הכרה במעבדות הממונה על התקינה רשאי לתת למעבדה שאישר בהתאם להוראות סעיף 12(א) לחוק התקנים, הכרה לביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים לתקן רשמי לפי פקודה זו, ובלבד שמצא שהמעבדה ערוכה לקיים אתה הוראות לפי חוק זה, לרבות הוראות הממונה על התקינה, ובכלל זה לעניין חיבור למאגר המידע.

<סיגל מרד אברג'יל: שר הכלכלה והתעשייה רשאי, על פי המלצת הממונה על התקינה - (1ׂ) לקבוע הוראות לעניין מתן הכרה לפי סעיף קטן (א) ובכלל זה תנאים נוספים להכרה כאמור.

<סיגל מרד אברג'יל: (2) בהסכמת שר האוצר, לקבוע תנאים נוספים למתן הכרה לפי סעיף קטן (א), לעניין סל בדיקות תקנים נדרש לגבי סוג טובין מסוים או חיוב המעבדה בביצוע בדיקות בתחומי פעולה מסוימים לשם מתן מענה לצורכי המשק הישראלי.

<סיגל מרד אברג'יל: הממונה על התקינה רשאי להתלות הכרה במעבדה כאמור בסעיף קטן (א), לקבוע בה תנאים, לבטל אותה או לסרב לחדשה, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 12(א1) לחוק התקנים, בשינויים המחויבים.

<סיגל מרד אברג'יל: החליט הממונה על התקינה להתלות הכרה במעבדה, לקבוע בה תנאים, לבטל אותה או לסרב לחדשה, לפי סעיף קטן (ג), יודיע על כך לרשות המכס.

<עידו סופר: בסעיף הזה אנחנו עוברים למה שקראנו במעבדות מוכרות שמקבלות איזשהו נדבך נוסף ויכולות לבדוק גם טובין מיובא.

<עידו סופר: הסעיף הזה מעגן את סמכותו של הממונה על התקינה לעשות זאת.

<עידו סופר: כמו כן שר הכלכלה והתעשייה יכול לקבוע הוראות נוספות לעניין התנאים לקבלת ההכרה ובהסכמת שר האוצר לקבוע תנאים נוספים לעניין סל בדיקות וטובין מסוימים.

<עידו סופר: הכוונה כאן היא לקשירה בין תחומים שונים, דברים שיכולים להשפיע על התחרות ולכן נדרשת כאן איזושהי ראייה רחבה יותר.

<עידו סופר: כמו כן מעוגנות כאן סמכויות של הממונה להתלות הכרה במעבדה, לקבוע בה תנאים, לבטל אותה, לסרב לחדשה באופן דומה לחוק התקנים וכן הודעה למכס במידה והחליט להתלות הכרה כדי שיהיה סנכרון בין הגופים.

רועי פולקמן: הערות.

<אילן בר: אני לא בטוח שיש לי את העותק הנכון אבל סעיף 2י(ב)(2) מדבר על חיוב המעבדה בביצוע בדיקות בתחומי פעולה מסוימים.

<אילן בר: יבוא הממונה ויגיד: מעבדה יקרה, אני מבקש עכשיו שתבדקי מטוסים.

<אילן בר: נכון, זה עולה שלושים מיליון דולר, אבל.

רועי פולקמן: אני חושב שזה מה שעבר בראש.

רועי פולקמן: זאת אומרת, המחשבה הייתה שהממונה על התקינה יבוא למעבדה ויגיד לה לבדוק מטוסים על חשבונך.

רועי פולקמן: אנחנו בעיקר חשבנו בימים אלה על צוללות.

רועי פולקמן: זה כמובן נאמר בהלצה.

רועי פולקמן: הממונה על התקינה, אתה תוכל להסביר למה הייתה הכוונה?

<יעקב וכטל: כן.

<יעקב וכטל: הסעיף הזה נועד לייצר איזושהי תחרות הוגנת ולא לייצר מצב שמעבדות מחליטות שהן הולכות רק לשמנת ומה שהוא לא השמנת, הן משאירות לאחרות.

<יעקב וכטל: הכוונה היא שכאשר למעבדה מסוימת יש יכולת בדיקה לתקנים, היא תחויב להיות מעבדה מוכרת או תקבל את ההכרה לאותו דבר שיש לה את היכולת.

<יעקב וכטל: אין שום כוונה לחייב מעבדה להשקיע השקעה גדולה מאוד בתקנים כשהיא לא מעבדה מאושרת להם ואין לה את היכולת לכך.

<יעקב וכטל: אבל היכן שהיא מעבדה מאושרת, לתקנים שהיא מעבדה מאושרת, אין סיבה שהיא לא תהיה גם מעבדה מוכרת ולא תבחר לעצמה ותעשה פיקינג של מה שכדאי לה.

<איתי עצמון: גם לא מדובר על שיקול דעת בלתי מוגבל.

<איתי עצמון: מדובר על תקנות שיתקין שר הכלכלה והתעשייה.

רועי פולקמן: הנקודה המרכזית לאורך כל הדרך בדיונים הייתה למנוע מצב שבו לוקחים נושא ובוחרים רק את התחום האחד הכדאי.

רועי פולקמן: אם אתה בודק מכשירי חשמל, יכול הממונה על התקינה לומר לך שאתה לא יכול לבדוק רק זה אלא אתה צריך לבדוק את כל המנעד.

<אילן בר: הכוונה היא ברורה ואפילו מקובלת.

<אילן בר: העניין הוא שכמו שזה מנוסח כרגע, אפשר לבקש ממעבדת חרמון לבדוק מטוסים ואין שום מגבלה בחוק שמונעת את זה ומעבדת חרמון, כל זמן שהיא רוצה לשחק במשחק, היא צריכה לשתף פעולה.

<סיגל מרד אברג'יל: יש סעיף התמיכה להתקנת תקנות.

<סיגל מרד אברג'יל: ברגע שאנחנו נבוא עם תקנות תתקיים ביקורת שיפוטית על התקנות שאנחנו מביאים.

<סיגל מרד אברג'יל: ביקורת קודם כל בכנסת ולא רק ביקורת שיפוטית.

<סיגל מרד אברג'יל: ביקורת ציבורית על התקנות האלה.

<איתי עצמון: אבל לפי מה שאתם מציעים התקנות האלה כרגע לא טעונות אישור ועדה.

<איתי עצמון: את מדברת על ביקורת של הכנסת אבל לא מוצע כרגע פיקוח פרלמנטרי על התקנות האלה.

<סיגל מרד אברג'יל: אני מניחה שהתקנות האלה יצטרכו ביקורת ציבורית.

<סיגל מרד אברג'יל: בכל מקרה יש חובת היוועצות.

<סיגל מרד אברג'יל: אם אני לא באה לכנסת, יש חובת היוועצות ויש תהליך שעושים.

<סיגל מרד אברג'יל: יש תהליך שלם היום שמלווה כל הליך של חקיקה שממילא יהיה כאן.

<איתי עצמון: אגב, אם הממונה על התקינה לא ממליץ להתקין את התקנות האלה, הן לא יותקנו?

<איתי עצמון: כלומר, הוא הגורם היחיד שמניע את התקנת התקנות לגבי תנאים להכרה?

<איתי עצמון: אם לא יהיו תקנות כאלה, לפי מה יתנו הכרה למעבדות?

<איתי עצמון: מה יהיו הפרמטרים?

<קריאה: המאגר.

<קריאה: כל המאגר.

<קריאה: יש לו סמכות להתנות.

<קריאה: לקבוע תנאים וכולי.

<סיגל מרד אברג'יל: התקינה היא גורם מהותי כאן בתהליך.

<סיגל מרד אברג'יל: הוא הגורם שבעצם יודע את מה צריך.

<איתי עצמון: זה יכול להיות לפי התייעצות.

<סיגל מרד אברג'יל: השר לא מתייעץ עם הממונה על התקינה.

<סיגל מרד אברג'יל: לכן זאת המלצה של הממונה אל השר.

<איתי עצמון: אבל הוא הגורם המניע?

<איתי עצמון: כלומר, ללא יוזמה שלו לא יהיו תקנות?

<סיגל מרד אברג'יל: הוא אמור לדעת מה הדרישות המקצועיות המתחייבות, הוא אמור להכיר את השוק, הוא אמור להכיר את הכשלים, הוא אמור בעצם לבסס את כל המידע המקצועי עליו בעצם מושתתת כתיבת התקנות.

<אילן בר: אגב, באותו הקשר.

<אילן בר: בעבר מכון התקנים היה צריך לעשות בדיקות אנרגטיות, הוא מומן, לא יודע, בצורה כזו או אחרת, על ידי משרד האנרגיה.

<אילן בר: אז אני אומר שאין בעיה לכתוב את הסעיף הזה כל זמן שייכתב שיהיה לזה מימון מתאים.

רועי פולקמן: בוא נדייק את העניין.

רועי פולקמן: בוא נפריד בין האירוע שעליו דיברנו, בין הקרינינג שבו בתחום מסוים, שמעבדה בודקת תחום, היא מחויבת לבדוק את מרכיבי התחום כולו ולא לבחור רק צד אחד וכולי.

רועי פולקמן: זה להבנתי הייתה מטרת הסעיף.

רועי פולקמן: לבין הדיון על מה שאתה אומר, לחייב תחום.

רועי פולקמן: לבוא ולהגיד שאני עכשיו רוצה שמישהו יבדוק לי זיקוקי דינור ואז כבר דיברנו על זה בדיונים המוקדמים ואמרנו שגם מכון התקנים וגם מעבדות פרטיות לא מחויבות לצורך העניין, ואז אם אין לזה אינטרס – יכול לבוא הממונה על התקינה ולהגיד שהוא מוציא קול קורא והוא רוצה שתבוא אליו מעבדה ותגיד מי מוכן לבדוק זיקוקי דינור.

רועי פולקמן: יבוא מכון התקנים ויגיד שהוא מוכן, אני רק צריך בשביל זה שתממן לי הקמה ב-300 אלף שקלים.

רועי פולקמן: יבוא חרמון ויגיד שהוא מוכן אבל לשם כך הוא צריך משהו אחר.

רועי פולקמן: אז יהיה קול קורא ומי שעומד בתנאים – יהיה הליך מעין הליך מכרזי ומישהו יזכה בו – יזכה בזיכיון להפעיל לחמש שנים את מעבדת זיקוקי הדינור בישראל.

רועי פולקמן: בואו נדייק.

רועי פולקמן: האם הסעיף הזה מיועד רק למקרה הראשון שאמרתי?

רועי פולקמן: כלומר, אם אני בודק מכשירי חשמל לבנים, אני לא אגיד שאני בודק רק מקררים ולא בודק מכונות כביסה כי מקררים זה כדאי ומכונות כביסה לא.

רועי פולקמן: זאת השאלה.

<אילן בר: יותר גרוע, אם אלה מזגנים גדולים או מזגנים קטנים.

רועי פולקמן: אני שואל אם זאת הכוונה.

<יעקב וכטל: זאת הכוונה.

<יעקב וכטל: גם אם בתוך מוצרי החשמל יהיה איזה מוצר אחד שבו נדרשת השקעה מאוד גדולה, בוודאי שלא נחייב.

רועי פולקמן: השאלה אם הסעיף הזה מנוסח מספיק ברור.

<יעקב וכטל: לי הוא ברור.

רועי פולקמן: לצורך העניין אתה יכול לכפות כל דבר על מעבדה.

רועי פולקמן: אני יכול מחר לבוא ולהגיד תבדקו לי לא רק בתוך התחום אלא תבדקו לי צוללות.

<סיגל מרד אברג'יל: זה סעיף הסמכה כללית לחלוטין.

<סיגל מרד אברג'יל: הפרטים האלה ייבחנו ברגע שיותקנו התקנות.

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו כרגע מדברים בסך הכול על הסמכה להתקין את התקנות כשגם התקנות האלה יותקנו רק בהסכמת שר האוצר מתוך מטרה לקיים בקרה על מה המשמעויות מבחינת חסמי כניסה של מעבדות.

<גרישה דייטש: יש לנו כאן הצעות והסתייגויות לסעיפים 2י(א) ו-2י(ב)(2).

<גרישה דייטש: בדיונים שהיו דיונים מעמיקים ומתמשכים, מספר דיונים עם כבוד היושב ראש רועי פולקמן, הגענו להבנות לגבי מספר דברים שמשתקפים כאן אבל בצורה לא מלאה או בצורה לא מספקת.

<גרישה דייטש: העניין של התעשיינים כאן הוא שתהיינה מעבדות חזקות שניתן יהיה לבדוק בהן יצוא לאישור דגם וניתן לבדוק בהן יבוא, כך שהמפעל שמייבא יוכל להסתמך על כך ולא ימצא את עצמו במצב שהוא גוף שלא יכול לברוח מאחריות כי הוא גוף קיים.

רועי פולקמן: הרעיון ברור.

<גרישה דייטש: יש אינטרס ברור למספר מעבדות חזקות ולא מעבדות מזדמנות שקמות ונופלות.

רועי פולקמן: אנחנו מסכימים.

<גרישה דייטש: לגופו של עניין.

<גרישה דייטש: לדעתנו לא די שמעבדה תהיה רשומה בישראל כפי שזה מופיע בסעיף 12(א) בחוק התקנים אלא עליה לקיים מקום המשמש מעבדה בישראל.

רועי פולקמן: תסביר שוב את התיקון הזה.

<גרישה דייטש: לא די שהמעבדה תהיה רשומה בישראל, כי זה קיים בחוק היום, אלא שהמעבדה תקיים מקום המשמש מעבדה בישראל כדי שהממונה על התקינה יוכל לבצע בדיקות.

רועי פולקמן: אתה חושש ממעבדות בחוץ לארץ שיהיו וירטואליות?

רועי פולקמן: מר וכטל, מה אתה אומר על זה?

<יעקב וכטל: לא רק שהן יהיו וירטואליות אלא גם אם הן לא וירטואליות, אין לי סמכויות אכיפה על המעבדות האלה.

רועי פולקמן: זה דורש את ההבהרה הזאת?

<יעקב וכטל: הנושא הזה נדון ומה שסוכם בזמנו זה שזה לא יופיע בחקיקה ראשית אלא הסייג הזה יופיע בהוראות של הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: מה השיקול?

רועי פולקמן: יש מקומות שאני מבין את השיקול, שהוא דורש גמישות, אבל זה סעיף שלכאורה הוא בסיסי.

רועי פולקמן: אני מבין נהלים, מה בודקים, זה דורש גמישות וזה בחקיקה משנית.

<גרישה דייטש: אני רק אוסיף ואומר שנעשה – ואני הייתי חלק של העניין לפני כשלוש וחצי שנים – ניסיון של פיילוט להכיר בתעודות מעבדה מחוץ לארץ שיוכרו ישירות על ידי המכס בארץ בנוסף למכון התקנים ואני מדבר על מכון התקנים הבריטי BSI והדבר הזה, למרות שהיה כבר הסכם, הייתה טיוטת הסכם, נעצר בגלל היעדר סמכויות אקס-טריטוריאליות של הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: את הסוגיה הזאת הבנתי.

רועי פולקמן: שאלה לגבי סוגיית ההתאגדות בארץ.

רועי פולקמן: הקמת המעבדה הישראלית.

רועי פולקמן: ישות בארץ.

<יעקב וכטל: אין כרגע כוונה לאשר מעבדות בחוץ לארץ.

<יעקב וכטל: לנוכח ההערה הזאת שנאמרה כאן, למה לא להכניס את זה לחקיקה, סיכמנו שנעשה על זה דיון פנימי בינינו.

רועי פולקמן: יש לכם התנגדות עקרונית לזה?

<עידו סופר: כן.

<עידו סופר: אני אסביר למה.

<עידו סופר: באופן כללי הסעיף הזה מנוסח בצורה מאוד רחבה שנותנת אפשרות לממונה להתאים את עצמו למצב הקיים בשוק, להתאים את עצמו גם ככל שיהיו התפתחויות.

<עידו סופר: ככל שתתאפשר ההכרה או העבודה עם מעבדות בחוץ לארץ, לא צריך לעשות את זה בחקיקה ראשית כי אחר כך גם לתקן את זה, זה קשה.

רועי פולקמן: זה לא נגד לעבוד עם מעבדות בחוץ לארץ.

רועי פולקמן: הכוונה היא שצריכה להיות להן איזושהי ישות.

רועי פולקמן: אם אני מעבדה בחוץ לארץ - - -

<עדנה הראל: עידו, בין כך את הבדיקות של אישורי המשלוח יצטרך לעשות מישהו שנמצא בישראל.

רועי פולקמן: זה כמו משרד בארץ.

<עדנה הראל: כך זה מבחינת הדינים התאגידיים.

<עדנה הראל: אני מודה שאני לא הייתי מודעת לדיון הפנימי שהיה בהקשר הזה במשרד הכלכלה.

<עדנה הראל: אנחנו רוצים לעשות דיון נוסף.

רועי פולקמן: ההערה היחידה היא לא לחסום מעבדה מחוץ לארץ אלא שהכוונה אומרת דברים אחרים והם שאם מעבדה מחוץ לארץ רוצה לבוא לארץ לעשות בדיקות, היא צריכה להקים מוסד ישראלי.

רועי פולקמן: כך מקובל בהרבה תחומים.

<סיגל מרד אברג'יל: אישיות משפטית מקומית, יש לי היום.

<אופיר גמליאל: אנחנו כאן בישראל והנושא של התעדה במדינת ישראל, אנחנו מבססים אותו על מעבדות.

<אופיר גמליאל: אין לנו סרטיפיקיישן סקים.

רועי פולקמן: אם מעבדה מחוץ לארץ אומרת שהיא לא רוצה לעשות בדיקות דגם אלא היא רק רוצה לבדוק התעדה - - -

<אופיר גמליאל: היא לא תוכל לפתוח משרד.

רועי פולקמן: אני בא עם התעדה גרמנית ואני רוצה שתבדוק לי אם זה תקין.

<אופיר גמליאל: אפשר לעשות את זה בלי שהיא תקים כאן משרד.

<אופיר גמליאל: אנחנו מקבלים תעודות מחוץ לארץ.

רועי פולקמן: את זה אנחנו לא רוצים לחסום.

<עידו סופר: ההערה של מר דייטש להבנתי היא שעליה לשמש מקום מעבדה בישראל.

<עידו סופר: זה למעשה כן חוסם אפשרות של משרד או משהו דומה.

רועי פולקמן: זה ברור.

רועי פולקמן: זאת לא הכוונה.

רועי פולקמן: הכוונה היא לא להתעקש על הקמת מעבדה כיוון שאם מחר מעבדה בינלאומית אומרת שהיא רוצה לבדוק סרטיפיקיישן – דיברנו על זה ארוכות גם בשיחות המקדימות – היא רוצה לאשר רק מי שעשה בדיקות במעבדות מוכרות בחוץ לארץ, מביא יבוא לארץ, והיא רוצה לדעת שזה אמין.

רועי פולקמן: זאת אומרת, היא לא בודקת דגמים.

<עדנה הראל: אנחנו לא נמצאים בסיפור הזה.

<עדנה הראל: אנחנו נמצאים בסיפור של אישור משלוחים.

<עדנה הראל: זה כרוך גם בשאלה של ההסתמכות על אישור הדגם או לא הסתמכות על אישור הדגם.

<עדנה הראל: אנחנו יכולים להימצא במצב שבסוף הדגם נבדק באיזשהו מקום אחד, המשלוח נבדק באיזשהו מקום אחר בחוץ לארץ ויש אישיות משפטית שאנחנו לא יודעים.

<עדנה הראל: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

רועי פולקמן: ההבדל הוא בין בדיקת דגם לבין האירוע האחר.

רועי פולקמן: אני היום כיבואן יכול להביא אישור דגם מחוץ לארץ.

רועי פולקמן: בדקתי בצרפת, לא בארץ.

<יעקב וכטל: אין בעיה.

<יעקב וכטל: אנחנו מכירים בזה.

רועי פולקמן: אני יודע שאתם מכירים בזה.

רועי פולקמן: אנחנו רק אומרים שמחר יכולה לבוא מעבדה מחוץ לארץ.

<עדנה הראל: אתה מתייחס גם לאישור המשלוח.

רועי פולקמן: אבל אז מספיק להקים משרד.

רועי פולקמן: לא צריך להקים מעבדה.

<עדנה הראל: לא.

<עדנה הראל: אפשר לעשות את זה במשרד?

<עדנה הראל: אני לא חושבת.

רועי פולקמן: אם אני מביא אישור דגם?

<עדנה הראל: אישור משלוח.

רועי פולקמן: הבנתי.

רועי פולקמן: אתם רוצים לבחון.

<עידו סופר: אנחנו נבחן את זה ככלל.

<גרישה דייטש: המסלול דווקא קיים והוא מתבצע.

<גרישה דייטש: מדובר על מקרה בו שתי מדינות חותמות ביניהן על הסכם הכרה הדדי, אז ישראל מכירה בתוצאות מעבדה בחוץ לארץ או בתעודות מחוץ לארץ וחוץ לארץ מכיר בתעודות מהארץ כי מי שאחראי על התוצאות, זה הצד ההוא לגבי התוצאות שם והצד שלנו על התוצאות אצלנו.

<גרישה דייטש: אם יש לנו טענה לגבי מעבדה כלשהי או ספק, אנחנו פונים לרגולטור בארצות הברית – במקרה אני מדבר על הסכם תקשורת, טלקום, והסכם כזה קיים – והם פונים אלינו.

<גרישה דייטש: זה קיים אבל לא כפי שמוצע כאן.

רועי פולקמן: הבנתי.

רועי פולקמן: הדברים ברורים.

<ליאור הינקוס: להגיד שייפתח רק משרד בישראל, זה בניגוד למה שנהוג בעולם.

<ליאור הינקוס: כלומר, אם מכון התקנים ינסה היום לפתוח בגרמניה, אנחנו נוכל לפתוח משרד, לא יהיו לנו שום סמכויות לא בגרמניה, לא בסין, לא בארצות הברית.

רועי פולקמן: אם זאת בדיקת משלוחים, זה ברור.

<ליאור הינקוס: זה לא הגיוני שאנחנו נעשה משהו שאף אחד לא יוכל לעשות בעולם.

רועי פולקמן: מובן.

רועי פולקמן: צריך לתת לזה פתרון.

<עידו סופר: השאלה אם זה לרמת חקיקה ראשית.

רועי פולקמן: אני לא יודע.

רועי פולקמן: זאת שאלה טובה.

רועי פולקמן: אני אומר שלהבנתי במקומות בהם צריך גמישות, זאת חייבת להיות חקיקה משנית.

רועי פולקמן: אם זאת הגדרה רגולטורית ברורה, אני לא רואה את הבעיה.

<גרישה דייטש: סל בדיקות רב תחומיות.

<גרישה דייטש: לגבי סל בדיקות.

<גרישה דייטש: בכל הנושאים ההנדסיים, הנושא של תקינה ובדיקות התאמה לתקן, קיים מגוון של בדיקות.

<גרישה דייטש: בין הבדיקות, בוודאות, יש בדיקות שהן מה שנקרא כדאיות כלכלית ויש בדיקות שהן פחות כדאיות ופחות מאוד.

<גרישה דייטש: הן מאוד לא כדאיות.

רועי פולקמן: דיברנו על זה קודם.

רועי פולקמן: אפשר לקצר בעניין.

<גרישה דייטש: ברור שכי קל והכי פשוט למעבדה לקבל הכרה, אישור, הסמכה לבדיקה שהיא מאוד כדאית.

<גרישה דייטש: התחרות תתמקד רק בנושאים האלה שהם מאוד כדאיים.

רועי פולקמן: דיברנו על זה קודם.

רועי פולקמן: הנושא הועלה על ידי הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: אני מיד אומר מה ההבנה, אבל זה עלה.

רועי פולקמן: מה הסעיף השלישי?

<גרישה דייטש: דעתנו היא שהממונה על התקינה צריך לדרוש סל מסוים של בדיקות.

<גרישה דייטש: לא כל הבדיקות.

רועי פולקמן: ברור.

רועי פולקמן: מוסכם.

רועי פולקמן: זה נאמר.

<גרישה דייטש: הדבר השני, רב תחומיות.

<גרישה דייטש: יש מוצרים בטיחותיים, מוצרים עם היבט בטיחותי גבוה, שלגביהם הבדיקות הן רב תחומיות.

<גרישה דייטש: אני לא מדבר על בדיקות, על מגוון בדיקות בתחום אלא בדיקות התלקחות באש, התחשמלות, חומרים באים במגע עם מי שתייה או אם ניקח למשל צעצועים, יש שם גם נדידת חומרים כימיים, עופרת ודברים אחרים הילכדות ראש, הילכדות אצבע וכן הלאה, וגם התחממות וכל מה שרוצים.

<גרישה דייטש: אם לא תהיה דרישה של מה שנקרא בדיקות בתחומי פעולה מסוימים, כפי שכתוב כאן, אלא אפשר יהיה לקחת מוצר ולהעביר אותו לבדיקה במעבדה אחת, נושא שני למעבדה אחרת, נושא שלישי למעבדה שלישית וכן הלאה, אז מה שיקרה, מהניסיון, זה שהממונה על התקינה, במקום לרוץ אחרי המוצרים בשוק ולהבטיח בטיחות שלהם, יצטרך לרוץ אחרי המעבדות ולחפש היכן בדקו את המוצרים.

<אייל פרובלר: רק לחדד את מה שהוא אומר.

<אייל פרובלר: עכשיו אתם כותבים את הסעיף בהסכמת שר האוצר.

<אייל פרובלר: אלה נושאים מאוד קריטיים.

רועי פולקמן: אלה נושאים שלא משנה איך זה יוצג, אי אפשר לכתוב אותם בחקיקה ראשית בשום צורה.

<גרישה דייטש: אבל בהסכמת שר האוצר, בחיים לא תהיה הסכמת שר האוצר.

<גרישה דייטש: זה נוגד את הקונספציה של האוצר.

<גרישה דייטש: הוא בחיים לא יסכים.

רועי פולקמן: תודה.

רועי פולקמן: נושא הבדיקות והרב תחומיות, זה דבר עם שונות עצומה.

רועי פולקמן: כמו שדיברנו על ועדות התקינה, יש מקומות שזה כך ואחרת ולכן הדברים האלה הם באחריות הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: אי אפשר לכתוב אותם בחקיקה ראשית.

רועי פולקמן: אי אפשר להגדיר באופן חד חד-ערכי נעול מה זה משרד בדיקות.

רועי פולקמן: לגבי הרב תחומיות אני אומר משהו מאוד ברור.

רועי פולקמן: לעמדתי יש לזה אולי התייחסות קטנה בחוק.

רועי פולקמן: כללי השוק יעשו כיוון שעם כל הכבוד אותנו לא מעניין.

רועי פולקמן: אתה צריך לעמוד בתקן.

רועי פולקמן: אם יש לך מזגן, צריך לעבור גם בדיקה של חשמל וגם בדיקה של מערכות.

רועי פולקמן: אתה צריך להבין שכל הדברים האלה נבדקו.

רועי פולקמן: אני לא רואה את היצרן, את התעשיין או את היבואן שילך למעבדה שאומרת לו, תקשיב, לך עכשיו לשמונה מעבדות ואז הוא יגיד שיש לו מעבדה אחת שבודקת לו את הכול.

רועי פולקמן: כאן מבחינת המדינה, הצרכן, הבטיחות, אותי זה לא מעניין, אני רוצה לדעת שזה נבדק בנצילות, זה נבדק בחשמל, זה נבדק בבטיחות באש.

רועי פולקמן: אני צריך לדעת שהממונה על התקינה אומר שהכול נבדק.

רועי פולקמן: לכן כאן זה הכי בסיסי שהשוק החופשי יבוא ויגיד, חברים, מה זה קשור?

רועי פולקמן: אם אני צריך בשביל זה לטרטר את עצמי, איזה שירות אני אקבל?

רועי פולקמן: אני אקבל שירות גרוע.

רועי פולקמן: לכן להבנתי אין כאן שום בעיה, לא של בטיחות ולא של כלום.

רועי פולקמן: אם תהיה מעבדה שתהיה מספיק גרועה כדי לתת שירות ותגיד ליבואן שעם המזגן שלו הוא יבוא אליה ואחר כך ילך להיא ואחר כך להיא, אז איזה שירות?

רועי פולקמן: אני אלך למכון התקנים שעושה לי את הכול.

רועי פולקמן: לגבי הקרינינג, אנחנו מסכימים.

רועי פולקמן: זה נמצא.

רועי פולקמן: משרד הבדיקות יהיה בתקנות של הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: לגבי רב תחומיות, אלה כללי השוק.

<גרישה דייטש: היכן שיש הקלות לממונה על התקינה יש אפשרות לעשות תקנות להעברת בדיקה למעבדה אחרת, שם לא נדרש אישור והסכמת האוצר.

<גרישה דייטש: היכן שמחמירים, עדיין נדרשת הסכמת משרד האוצר.

<גרישה דייטש: תהיו עקביים לכאן או לכאן.

רועי פולקמן: הנקודה הובנה.

רועי פולקמן: עורך דין סמואל.

<יורם סמואל: קודם כל, העניין ברור אבל לדעתי צריך לחדד אותו בניסוח.

<יורם סמואל: כתוב כאן הממונה על התקינה רשאי לתת למעבדה שאישר בהתאם להוראות סעיף 12 וכולי הכרה.

<יורם סמואל: צריך להיות ברור שזאת הכרה רק בתחומים שהוא אישר.

<יורם סמואל: זה צריך להיות כתוב.

רועי פולקמן: הצוות המשפטי.

<יורם סמואל: בסעיף 12(א).

<יורם סמואל: אני מבין שאת העניין של מעבדה בישראל, הם רוצים לבדוק.

<יורם סמואל: זה נושא שנשאר פתוח.

<יורם סמואל: עסקו בזה לפני שלוש שנים, כפי שגרישה הזכיר, ואז אנחנו פנינו ליועץ המשפטי לממשלה ואני מבין שניתנה חוות דעת שהואיל וסמכותו של הממונה על התקינה היא טריטוריאלית, יש כמובן גם את הנקודה של חשיפה בנזיקין.

<יורם סמואל: הרי מה קורה עם בדיקות בחוץ לארץ?

רועי פולקמן: נכון.

רועי פולקמן: זה מופיע בחוק התקנים אלא שהדיון הוא האם זאת מעבדה או תאגיד כי תאגיד הוא משרד.

רועי פולקמן: אני מקים חברה בישראל ופותח משרד.

רועי פולקמן: הדיון היחידי שאתם צריכים לחזור אליו לגבי הפתרון הוא האם זאת מעבדה.

רועי פולקמן: כלומר, האם אני בודק משלוחים.

רועי פולקמן: אני הבנתי מעדנה שכנראה זה מחויב המציאות.

רועי פולקמן: זאת אומרת, אם אני בודק משלוחים, אין ברירה אלא שתהיה לי מעבדה, איזה שהם כלים או לפחות מעבדה.

רועי פולקמן: זה יכול להיות משרד עם כמה מהנדסים שיש להם את הניסיון אבל צריך להיות לי את היכולת לבצע בדיקת משלוחים לבין משרד.

רועי פולקמן: החוק קובע לגבי תאגיד וזה בכל מקרה כבר קיים.

רועי פולקמן: זאת אומרת, להקים התאגדות ישראלית, זה כבר קיים בחוק.

רועי פולקמן: השאלה היחידה היא האם זה דורש מעבדה ומה זאת מעבדה?

רועי פולקמן: שיש לי אנשי מקצוע, יש לי מהנדסים, זה לא אומר בהכרח מבחנות כמו שלימדו אותי בכימיה.

<עדנה הראל: אני אומר יותר מזה.

<עדנה הראל: למיטב הבנתי קשה לקרוא את החוק אחרת היום, אבל מכיוון שאני מבינה שיש מחשבות אחרות, אנחנו נעשה בירור למה היו הכוונות ונדבר.

<יורם סמואל: בתחום הנזיקין, כשמכון התקנים היום מכיר בבדיקות בחוץ לארץ, האחריות בנזיקין כלפי הציבור היא של המכון.

רועי פולקמן: זה ברור.

<יורם סמואל: אנחנו צריכים לשמור על כך.

רועי פולקמן: זה ברור.

רועי פולקמן: זה גם מטופל כשמוקם תאגיד.

רועי פולקמן: זה כבר מופיע היום בחוק.

<יורם סמואל: אני מבין לגבי העניין של שר האוצר או לא שר האוצר.

רועי פולקמן: הדיון העקרוני כאן הוא על סוגיית חקיקת המשנה.

רועי פולקמן: כלומר, הפירוט של הבדיקות לא יכול להיקבע בחקיקה ראשית.

רועי פולקמן: אין שיטה כזאת.

רועי פולקמן: אין חקיקה כזאת.

<יורם סמואל: ברור.

<יורם סמואל: אבל לקבל חתימה של שני שרים?

<יורם סמואל: אנחנו לא מצליחים לקבל חתימה של שר אחד.

רועי פולקמן: במקרה זה אותו בן אדם.

רועי פולקמן: אני לא רואה את הבעיה כרגע.

<יורם סמואל: כל עוד שר האוצר הוא שר הכלכלה, אין בעיה.

<עידו סופר: יש כאן מבחינתנו אפשרות ישירה להשפעה על התחרות.

<עידו סופר: ניתן די בקלות להוציא כאן מעבדות החוצה ולגרום להן לאבד את הכדאיות.

<עידו סופר: לכן אנחנו רוצים שזה יהיה בהסכמת שר האוצר כי זה נושא רגיש.

<עידו סופר: ככל שיהיה איזשהו כשל שוק, מן הסתם אנחנו גם רוצים לראות שהמהלך הזה מצליח וניתן לזה מענה.

<עידו סופר: ככל שיהיה רצון לחסום את התחרות בצורה כזאת או אחרת, כפי שאמר מר דייטש אנחנו נתנגד.

<אייל פרובלר: אבל מי יחסום את זה?

<אייל פרובלר: הממונה על התקינה?

<אייל פרובלר: לא הבנתי.

<עידו סופר: לך אני רק אומר שאי אפשר לצעוק נטל רגולטורי בבוקר להגיד עוד רגולציה בערב.

<אייל פרובלר: אבל הסכמת שר האוצר זאת רגולציה.

<עידו סופר: לכבול גורם עסקי ולהגיד השוק לא יטפל בזה אלא בוא נביא תקנות שיכריחו מישהו לעשות איקס או ואי ביחד, זה להבנתי נטל רגולטורי.

<אייל פרובלר: אנחנו לא מעורבים.

<אייל פרובלר: זה הממונה על התקינה שאתם כובלים את ידיו.

<אייל פרובלר: שר האוצר צריך לאשר.

<אייל פרובלר: אנחנו רק מעירים את ההערות.

רועי פולקמן: הסעיף הזה הובן.

רועי פולקמן: כל הסוגיות הפתוחות נאמרו.

<סיגל מרד אברג'יל: תיקון הגהה קל.

<סיגל מרד אברג'יל: בסעיף 2י(א) כתבנו "ובלבד שמצא שהמעבדה ערוכה לקיים את ההוראות לפי חוק זה".

<סיגל מרד אברג'יל: חוק זה, זאת טעות.

<סיגל מרד אברג'יל: הכוונה לפקודה זו.

<סיגל מרד אברג'יל: זאת הערה של היועץ המשפטי של הוועדה והיא התקבלה.

<סיגל מרד אברג'יל: 2יא.

<סיגל מרד אברג'יל: דין עובדים, מנהלים, נושאי משרה ובודקים במעבדה מוכרת, לעניין תפקידם לפי פקודה זו, כדין עובדי המדינה לעניין חיקוקים אלה: חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם-1979.

<סיגל מרד אברג'יל: חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט-1969.

<סיגל מרד אברג'יל: חוק העונשין, לעניין ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור.

<סיגל מרד אברג'יל: זה סעיף שנועד להחיל דינים שונים על עובדי המעבדה המוכרת.

<סיגל מרד אברג'יל: עד היום הבדיקות המדוברות בוצעו על ידי תאגיד שהוקם לפי דין, חלות עליו הוראות מיוחדות, נתון לביקורת מבקר המדינה, חלות עליו חובות מתחום המשפט הציבורי וכאן אנחנו באים ומעבירים תחום סמכות שהוא מאוד רגיש לבדיקת המעבדות המוכרות והמטרה היא למנוע מצבים בהם תהיה הטעיה של שיקול דעת הבודקים, מסיבות לא טובות.

רועי פולקמן: זה ברור.

רועי פולקמן: נמשיך.

<סיגל מרד אברג'יל: 2יב.

<סיגל מרד אברג'יל: חובות יבואנים רשומים על יבואן רשום יחולו החובות המנויות להלן, נוסף על החובות המוטלות עליו לי חוק התקנים: יבואן רשום ישמור את הפרטים והמסמכים המנויים בתוספת, לגבי כל משלוח של טובין, לתקופה שלא תפחת משבע שנים ממועד השחרור של המשלוח האחרון של טובין מאותו הדגם.

<סיגל מרד אברג'יל: יבואן רשום ישמור, לתקופה שלא תפחת משבע שנים, את רשימת העוסקים שאליהם העביר את הטובין ישירות.

<סיגל מרד אברג'יל: יבואן רשום יאפשר למעבדת בדיקה שעמה התקשר לצורך קבלת אישור בדיקת מעבדה לבצע כל פעולה הנדרשת לצורך מתן האישור ובחינה של קיום התחייבויותיו בהתאם לאישור שחרור מותנה, ובכלל זה לאפשר למעבדת הבדיקה להיכנס לחצרים שבהם מאוחסנים הטובין, וליטול מסמכים ודוגמאות הנחוצים לצורך ביצוע הבדיקה בהתאם להנחיות הממונה על התקינה.

<סיגל מרד אברג'יל: משהתחיל יבואן בביצוע בדיקה של טובין מסוים במשלוח מסוים לצורך אישור המשלוח אצל מעבדת בדיקה אחת, לא יהיה רשאי להמשיך את ביצועה של הבדיקה של הטובין האמור במשלוח האמור או להתחיל את ביצוע הבדיקה האמורה מחדש אצל מעבדת בדיקה אחרת, למעט בנסיבות חריגות אשר יאושרו על ידי הממונה על התקינה מראש ובכתב.

<סיגל מרד אברג'יל: מבלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), אין בקבלת אישור עמידה בדרישות הממונה לפי פקודה זו כדי לגרוע מאחריותו של יבואן לעמוד בכל דרישות התקן הרשמי החל על הטובין ובהוראות כל דין בנוגע לטובין, לרבות לפי סעיף 9(א) ו-(א2)(1) לחוק התקנים.

<סיגל מרד אברג'יל: הסעיף הזה נועד להגביר את החובות שחלים על יבואנים רשומים בדומה לרמת אחריות שקיימת גם בעולם.

<סיגל מרד אברג'יל: בסעיף הזה תמונת המראה של החובה היא בעצם גם סמכויות אחר כך בהתנהלות אל מול הממונה.

<איתי עצמון: אילו נסיבות חריגות למשל הממונה על התקינה יכול לאשר?

<איתי עצמון: אני מדבר כרגע על פסקה (4).

<יעקב וכטל: לעבור בין מעבדות?

<איתי עצמון: כן.

<איתי עצמון: ולמה בעצם שלא יהיו פרמטרים או אמות מידה ברורות לעניין הזה?

<יעקב וכטל: לא תמיד אפשר לסגור את הכול.

<יעקב וכטל: מה שכרגע נראה זה מעבדה נסגרה, ההכרה התבטלה, נוצר ניגוד עניינים, המעבדה ביקשה את זה ונימקה.

<יעקב וכטל: לא היבואן ביקש ונימק, חשד שעלה וטעון בדיקה.

<יעקב וכטל: יכולים להיות כאן הרבה דברים.

רועי פולקמן: יכול להיות שהממונה על התקינה יחשוב שיש איזה קשר לא בסדר וירצה בדיקה אחרת או נוספת.

רועי פולקמן: גם זה יכול להיות.

רועי פולקמן: יש לו איזשהו חשד, הוא אומר שבדקו במעבדה מסוימת, זה מוצר רגיש והוא רוצה שיבדקו אותו בעוד מעבדה.

רועי פולקמן: הוא יכול להורות על בדיקה בעוד מעבדה.

<עידו סופר: כדי למנוע פישינג, אנחנו מונעים את המעבר של המשלוח למעט נסיבות חריגות.

רועי פולקמן: מגיע משלוח והממונה על התקינה אומר שבדקו אותו באיזו מעבדה אבל יש לו בעיה עם היבואן.

רועי פולקמן: הוא אומר שמכון התקנים עכשיו יבדוק אותו.

רועי פולקמן: יכול להיות שבתקופת ההרצה, מדי פעם הוא ירצה לעשות את זה.

<איתי עצמון: אני אגיד למה אני שואל.

<איתי עצמון: אם אני למשל רוצה לדעת מה הנסיבות האלה, או אילו נסיבות חריגות אושרו בעבר כדי לדעת איך להתנהל, אני לא אוכל לדעת כי אין פרמטרים.

רועי פולקמן: לכאורה זה לא צריך להיות כך.

רועי פולקמן: שוב, מספיק שיש חשד, מגיע מידע לממונה על התקינה והוא רוצה לבדוק.

רועי פולקמן: זה מסוג הדברים שלא צריכים להיות שקופים לציבור כי בדיפולט הציבור יודע שאין דבר כזה, אתה התחלת בדיקה, אתה מסיים אתה.

רועי פולקמן: זאת לא פריבילגיה של הציבור, זה לא שזכותי לערער כי לא מתאים לי.

רועי פולקמן: אתה באת למעבדה, אתה בודק ואין לך זכויות לעבור.

רועי פולקמן: מבחינת הציבור זה סגור.

רועי פולקמן: מבחינת הממונה על התקינה, הוא אומר שפתאום הוא החליט שתחום מסוים במעבדה מסוימת הוא לא עומד בסטנדרטים כלשהם והוא רוצה לפסול.

רועי פולקמן: הוא עכשיו בבדיקות כי הוא רוצה חס וחלילה בחרמון להגיד שתחום הבדיקות הזה לא מקובל עליו וכי הוא גילה כמה הפרות שם, הגיע אליו מידע והוא רוצה לשלול להם את הזכות לבדוק.

רועי פולקמן: זה לא רלוונטי ליבואן.

רועי פולקמן: זה לא רלוונטי לציבור.

<איתי עצמון: כתוב שזה אישור שניתן מראש ובכתב.

<איתי עצמון: אני מבין מה אתם אומרים, אבל אם למשל נוצרו אצלי נסיבות מסוימות ואני רוצה לקבל אישור כזה, איך אני אדע מה בדיוק גדר שיקול הדעת והפרמטרים?

רועי פולקמן: הנסיבות הן רק אצל הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: ליבואן אין נסיבות.

<יעקב וכטל: הוא מבקש.

<איתי עצמון: כלומר, אני מגיש בקשה ואני לא יודע מה היה קודם.

רועי פולקמן: נכון.

<רז הילמן: יכול להיות שגם ליבואן יש סיבות.

<רז הילמן: יכול להיות שהוא פנה למעבדה והיא מתעכבת מאוד.

רועי פולקמן: זו נקודה אחרת.

רועי פולקמן: מה זה פנה?

<יעקב וכטל: ברגע שיבואן פתח בקשה והמעבדה שחררה לו תחת התחייבות שהוא משלים אצלה את התהליך, הוא לא יכול לעצור כאן וללכת.

רועי פולקמן: זו נקודה טובה.

רועי פולקמן: השאלה היא באיזה שלב זה נחשב שהוא התחיל את התהליך.

<יעקב וכטל: ברגע שהוא פתח את הבקשה למעשה וקיבל את אישור השחרור.

רועי פולקמן: מה קורה אם הוא מגיע סתם למעבדה?

<יעקב וכטל: אם המעבדה בתהליך, אבדה היכולת לבצע את הבדיקה מסיבה כלשהי.

<סיגל מרד אברג'יל: נניח שהסתרתי את ההכרה מהמעבדה, אז היבואן תקוע אצלה?

<סיגל מרד אברג'יל: לא.

<סיגל מרד אברג'יל: אני יכולה לתת לו הוראה להעביר למעבדה אחרת.

<איתי עצמון: קיימנו כאן איזושהי שיחה קצרה ואמרתי שאני חושש שברגע שהנסיבות האלה לא מתפרסמות, אפשר היה לפרסם מה הנסיבות או החלטות קודמות שהתקבלו תוך חיסוי הפרטים המזהים כדי שניתן יהיה לדעת איך להתנהל.

<יעקב וכטל: תוך כדי.

<יעקב וכטל: כיום אין דבר כזה.

<יעקב וכטל: אין מידע קיים.

<איתי עצמון: אני אומר שזה יהיה ממקרה למקרה.

<יעקב וכטל: כן.

<איתי עצמון: אבל אם נראה פתאום שמקרה דומה לשלי אושר, כלומר, זו נסיבה חריגה לצורך העניין - - -

רועי פולקמן: אני חושב שזה פתח למה שאנחנו לא רוצים.

<עדנה הראל: לתכנון.

רועי פולקמן: אנחנו לא רוצים.

<עדנה הראל: זה החריג.

רועי פולקמן: אנחנו לא רוצים לייצר נורמה שליבואנים יהיה פתאום איזה דאתה בייס.

רועי פולקמן: אתה הרי יודע שתמיד המגזר הפרטי הוא יותר מתוחכם ואז הוא יגיד שלפני שנה היבואן ההוא ידע לעקוף את המעבדה.

רועי פולקמן: בעיני זה לא צריך להיות שקוף ולא כלום.

רועי פולקמן: יבוא יבואן ויש לו בעיה, הוא יפנה לממונה על התקינה שיש לו סמכות.

רועי פולקמן: זה לא צריך להיות שקוף.

רועי פולקמן: יגיד לממונה על התקינה שהוא רב עם המעבדה והיא תוקעת אותו שנתיים והוא מבקש שהוא יבטל את פתיחת התיק.

רועי פולקמן: ילך לממונה על התקינה.

רועי פולקמן: בוא נשאיר את זה.

רועי פולקמן: זאת פרורוגטיבה של הממונה על התקינה וזה לא אמור להיות שקוף לציבור.

רועי פולקמן: זה לא אמור להיות נורמה מול הציבור.

<עדנה הראל: בדיוק.

<עדנה הראל: זה אמור להיות חריג.

רועי פולקמן: ברגע שיהיה דאתה בייס, זה יהפוך לנורמה.

<סיגל מרד אברג'יל: 2יג.

<סיגל מרד אברג'יל: מאגר המידע הממונה על התקינה ינהל מאגר מידע שיכלול מידע בדבר פניות יבואנים רשומים למעבדות בדיקה לצורך ביצוע בדיקות לשם קבלת אישורי בדיקת מעבדה, לרבות רישום תוצאות הבדיקות, מועד קיומן של הבדיקות, העתקי אישורי בדיקות המעבדה שניתנו, כל פרט זיהוי אחר הנוגע לטובין שנבדקו, הנדרש לפי הוראת פקודה זו (בפקודה זו – מאגר המידע).

<סיגל מרד אברג'יל: הממונה על התקינה רשאי, בכפוף להוראות כל דין, לקבוע הסדרים לעניין המורשים לעיין במאגר המידע או להזין אליו מידע, היקף ההרשאה והגבלות על היקף העיון או הזנת המידע, ורשאי הוא לקבוע הסדרי עיון שונים לרשות המכס, למכן התקנים, למעבדות מוכרות וליבואנים רשומים.

<סיגל מרד אברג'יל: מי שהגיע אליו מידע ממאגר המידע בלא הרשאה מתאימה או בניגוד להוראות לפי פקודה זו, ידווח על כך לממונה על התקינה באופן מיידי, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש אלא באישור מראש ובכתב של הממנה על התקינה.

<סיגל מרד אברג'יל: הממונה על התקינה רשאי להורות למכון התקנים להפעיל את מאגר המידע כאמור בסעיף קטן (א).

<סיגל מרד אברג'יל: הורה הממונה על התקינה כאמור - יפעיל מכון התקנים את מאגר המידע בהתאם להוראות שהורה הממונה על התקינה, ובכלל זה בעניינים אלה:

<סיגל מרד אברג'יל: הנחיות והרשאות בדבר בעלי גישה למאגר לצורך עיון בו או לצורך הזנת נתונים, סוגי הנתונים שיוזנו למאגר המידע, פרקי הזמן להזנת מידע למאגר ולהעברתו מהמאגר לגורמים המורשים לכך, והיקף העיון במידע.

<סיגל מרד אברג'יל: תחזוקת המערכת הטכנולוגית שתשמש את מאגר המידע, ודרכי אבטחת המידע הכלול בה.

<סיגל מרד אברג'יל: הבטחת נגישות המידע לבעלי הרשאה, ולמי שנתונה לו זכות לעיין באותו מידע.

<סיגל מרד אברג'יל: המכון לא יסרב לבקשת רישום מידע של מעבדה מוכרת, לשם מילוי תפקידיה של המעבדה המוכרת לפי דין.

<סיגל מרד אברג'יל: המכון לא יגלה מידע ממאגר המידע ולא יעשה בו כל שימוש אלא בהתאם להוראות לפי פקודה זו.

<סיגל מרד אברג'יל: (ה) הממונה על התקינה רשאי לתת הרשאה לעובד משרד הכלכלה והתעשייה שהוא הסמיכו לכך, לשם ביצוע בקרה על קיום ההוראות שהורה עליהן לפי סעיף קטן (ד)(1).

רועי פולקמן: זה אחד הסעיפים החביבים עלינו, סעיף מאגר המידע.

רועי פולקמן: יש פה כמה הערות שצריך להבין אותן כאשר אחת מהן היא כמובן הסוגיה, ובוא נבין שנייה את הרציונל של מה שהוביל את הנוסח הנוכחי, על הפעלת המאגר על ידי מכון התקנים.

רועי פולקמן: ברציונל הבסיסי היה צריך להיות מאגר אצל הממונה על התקינה שבו כל המעבדות מזרימות לשם ומשם הנתונים זורמים לכולם.

רועי פולקמן: אנחנו מבינים את המורכבות של הדבר הזה ולכן הדיבור הוא שבינתיים זה ייעשה על ידי מכון התקנים.

רועי פולקמן: עכשיו נשאלת השאלה האם זה ל-סטאדי סטייט, האם זה לתקופת ביניים, האם אנחנו רוצים להגדיר את זה כתקופת ביניים, איך אנחנו מונעים למשל מצב שבו במאגר המידע ייעשה שימוש לא הוגן בנתונים האלה כי הרי בעצם מה הולך לקרות?

רועי פולקמן: כל הלקוחות של כל המעבדות הפרטיות בישראל יזרמו לדאתה בייס של מכון התקנים, אז מה?

רועי פולקמן: מה מונע ממכון התקנים – ושוב, אני לא מאשים בשום דבר אבל אם אני הייתי יכול, אני חברה מסחרית, אני רוצה להצליח עסקית ואני משוחח עם המנכ"ל הנכנס על האתגר העסקי החדש של מכון התקנים, אני מקבל את כל הלקוחות ואני אציע להם הצעה טובה יותר.

רועי פולקמן: כלומר, מה מונע?

רועי פולקמן: אני קיבלתי את הנתונים על היבואן החדש שמעבדה כלשהי בודקת ואני אציע לו הצעה יותר טובה.

רועי פולקמן: מה מונע ממני להשתמש בנתונים האלה לטובתי ובעצם לחסום את כל המעבדות האחרות כי כל הנתונים אצלי?

<קריאה: היחידים שיש להם עונש על זה שהם מסתכלים, אלה המעבדות.

<יעקב וכטל: אני אבקש להבהיר.

<יעקב וכטל: המונח מאגר מידע הוא ממחיש מה בעצם המערכת הזאת אמורה להיות.

<יעקב וכטל: המערכת הזאת אמורה להיות הפלטפורמה העיקרית עליה פועלת כל המערכת.

<יעקב וכטל: למעשה היא אמורה לקלוט מרגע הגשת הבקשה במערכת מסלול, היא אמורה לקלוט את הבקשה, לנתב אותה למעבדות בהן ביקש היבואן לבצע את הבדיקה, היא אמורה לבדוק, להיות ממומשקת למרשם היבואנים ולבדוק שהיבואן הוא רשום במרשם, שהמעבדה מוכרת לתחום שמתבקש.

<יעקב וכטל: זאת אומרת, היא אמורה לעשות גם בדיקות לוגיות בתהליך, לנתב את זה למעבדה הבודקת, לקלוט מהמעבדה הבודקת את תוצאות הבדיקה ולשגר את אישור הממונה על התאמה לדרישות התקן שזאת בעצם ההרשאה לביצוע.

<יעקב וכטל: זאת אומרת, המערכת הזאת היא מערכת שקיימת היום ולפי הערכה שנעשתה, מעבר לסוגיות המשפטיות שאמרתי שהיא אמורה לשגר את אישור הממונה על התקינה, יש כאן סוגיה משפטית שאישור כזה לא יכול להתבצע על ידי מעבדה פרטית אלא רק על ידי מערכת.

רועי פולקמן: אין ויכוח.

רועי פולקמן: אני שואל האם בזמן עתידי, סטאדי סטייט, יכולות להיות עוד מערכות חוץ מאשר אצל מכון התקנים?

רועי פולקמן: יכולה מחר לקום אוניברסיטה ולהגיד שהיא מקימה מאגר מידע?

<יעקב וכטל: לא.

<יעקב וכטל: המערכת הזאת גם מתרגמת את הנהלים ואת משטר הבדיקות.

<יעקב וכטל: זאת אומרת, היא גם מהווה כלי עזר למעבדות לעבוד לפי משטר הבדיקות, לפי הנהלים, כי היא גם למעשה ממליצה.

<יעקב וכטל: כמו שאמרתי, המערכת שקולטת ומנתבת וממליצה ומערכות שיושבות בגב שהן מערכות המידע של המעבדות עצמן שצריכות להתממשק.

רועי פולקמן: זכיתי לראות את מערכת המידע.

רועי פולקמן: אני מבין איך היא עובדת.

רועי פולקמן: אני רק שואל האם ניתן להקים.

רועי פולקמן: הרי יש כאן את הממשק.

רועי פולקמן: האם יכולה מחר לקום מעבדה פרטית או מוסד אקדמי – שכבר הביעו עניין בנושא הה – ולהקים מערכת?

רועי פולקמן: הרי זאת מערכת ממשק.

רועי פולקמן: יכולים להקים – כמו שאנחנו עושים עכשיו בסליקה – ממשק אחר.

רועי פולקמן: היא תעבוד לפי אותם כללים ותתממשק.

<יעקב וכטל: תתממשק לאן?

רועי פולקמן: לדאתה בייס שנמצא אצלך.

<יעקב וכטל: לא למערכת הקיימת הקיימת היום.

<יעקב וכטל: זה להקים בעתיד דאתה בייס נפרד?

<סיגל מרד אברג'יל: הסעיף מנוסח היום בצורה שהסמכות של ניהול המאגר וכל מה שקשור לתפעול שלו יכול להתבצע על ידי הממונה על התקינה.

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין מכון התקנים, הסעיף מנוסח בצורה שהוא רשאי להסתייע בו.

<איתי עצמון: לא.

<איתי עצמון: הממונה על התקינה רשאי להורות למכון התקנים להפעיל את מאגר המידע ולא להסתייע.

<סיגל מרד אברג'יל: אבל זה רשאי.

<סיגל מרד אברג'יל: הוא רשאי להורות למכון התקנים.

<עדנה הראל: כן, אבל מאגר המידע הוא רק סיוע לממונה.

<איתי עצמון: זה לא מנוסח כך.

<איתי עצמון: כתוב רשאי להורות למכון התקנים להפעיל.

<עדנה הראל: אני עדיין רוצה שאתה תהיה יחד אתנו בהבנה שמאגר המידע הוא רק כלי בידי הממונה.

<עדנה הראל: אם צריך להבהיר את זה קצת יותר טוב, נבהיר את זה קצת יותר טוב, אבל זו המטרה.

<עדנה הראל: אנחנו לא התכוונו ליצור משהו אחר.

רועי פולקמן: אני חוזר על שתי השאלות.

רועי פולקמן: האחת, איך מונעים את זה שהמאגר הזה ישמש לתחרות לא הוגנת?

<סיגל מרד אברג'יל: במסגרת ההסדר שנקבע בסעיף הרלוונטי, נקבעו למעשה שורה של הוראות שמדברות גם על הגבלת גישה של אנשים.

<סיגל מרד אברג'יל: אין כוונה שכל עובדי המכון, מעבדות יוכלו לראות את אותו מידע ושאנשים אחרים במכון.

<סיגל מרד אברג'יל: יש כוונה לאורך כל התהליך לדבר על הפרדת המידע שמועבר והגבלת ההרשאות.

<סיגל מרד אברג'יל: שם בעצם אמור להיות המענה.

<יעקב וכטל: לאדמיניסטרטור כמובן תהיה גישה.

רועי פולקמן: אני לפחות חוויתי את זה בחקיקה של מאגר נתוני אשראי ובמאגרי מידע רגישים אחרים שאנחנו עכשיו עוסקים בהם.

רועי פולקמן: להבנתי לא נמצאים כרגע בנוסח סעיפים שהם הרבה יותר ברורים ואומרים מה מותר למכון התקנים לעשות עם המידע המוזרם אליו מהמעבדות הפרטיות.

רועי פולקמן: בסוף זה צריך להיות מאוד מגודר וברור.

רועי פולקמן: עם הנתונים שלו, יעשה רצונו, ימכור, יפנה ללקוחות, ישווק להם, יציע להם, מה שהוא רוצה.

רועי פולקמן: אבל חייבת להיות הגבלה מאוד ברורה שלא נמצאת כאן כרגע שלא תאפשר למכון התקנים להשתמש בנתונים המוזרמים מהמעבדות הפרטיות.

רועי פולקמן: כלומר, לא לפנות אל האנשים האלה, לא לייצר שום פעולה שהיא מעבר לאחזקה דרך מאגר המידע כי אחרת כאילו לא עשינו כלום בחוק הזה כיוון שמאותו רגע למכון התקנים יש את כל הדאתה בייס של כל לקוח בישראל והוא יעשה עם זה מה שהוא רוצה.

רועי פולקמן: זה לא אפשרי.

<אילן בר: לא לפנות, זה קצת קיצוני.

רועי פולקמן: לפנות עצמאית, כן.

רועי פולקמן: לא לפנות בגלל שקיבלת נתונים מחרמון או ממעבדה אחרת.

<קריאה: לא לעשות שימוש.

רועי פולקמן: לא לעשות שימוש.

רועי פולקמן: היא יכולה לפנות ללקוח פרטי ממאגר היבואנים, תפנה למי שאתה רוצה, אתה בשוק חופשי.

רועי פולקמן: אני מבקש שננסח את הסעיפים האלה בצורה ברורה שיהיה ברור שמכון התקנים לא יכול לעשות שימוש בנתונים האלה.

<יעקב וכטל: מכון התקנים לא אמור לעשות שימוש.

רועי פולקמן: לא אמור, אני יודע, אבל החוק לא אומר את זה.

<אופיר גמליאל: אנחנו מדברים על עניין שהוא בעצם יטריד אותנו יותר מאוחר אבל כרגע אנחנו מדברים על דבר הכי בסיסי שיש.

<אופיר גמליאל: מאגר המידע הזה כפי שיעקב תיאר אותו, הוא פנטסטי ונהדר.

<אופיר גמליאל: אני לא רואה בטווח נראה לעין את המעבדות בכלל מתחברות לשם.

<אופיר גמליאל: חבר'ה, אנחנו נצא עם החוק ויכול להיות שאני פסימי אבל תיקח שנה ויותר לדעתי להיכנס, במיוחד לאור הדברים שאתה ציינת, שצריך להפריד בין המעבדות, ואני לא רואה אותנו בטווח של שנה מתחברים.

<אופיר גמליאל: אני כרגע אומר, בואו נעבוד כמו שהעולם עובד.

<אופיר גמליאל: אנחנו מחויבים על ידי ה-איזו לשמור שבע שנים את האינפורמציה שלנו.

רועי פולקמן: אבל לא זה הדיון.

רועי פולקמן: סליחה שאני אומר.

רועי פולקמן: הדיון הוא להצליב נתונים, שאין כאן מעבדות כפולות, שלא פונים לאחד וחוזרים לשני, לדעת שהוא רשום ברשם היבואנים.

רועי פולקמן: אם אין מאגר אחוד, איך אני יודע שאין כאן משהו?

רועי פולקמן: בדקו דגם והוא נפסל, וזה יבואן שכבר פעמיים הלך למכון התקנים והוא ברשימה השחורה.

<אופיר גמליאל: בוא נפריד את העניין של מאגר המידע עם הטכניקל פיילס לבין השיגור למכס העניין של לעשות ליסטינג, האם המוצר אושר או לא.

<אופיר גמליאל: יש כאן מספר ממשקים.

<אופיר גמליאל: יש כאן את העניין של מאגר המידע שיש את האינפורמציה לגבי המוצר הנבדק וכל מה שקשור לזה, ויש את העניין שהוא איזה דגם נבדק, שזה דבר שיותר קל לשלוט עליו.

<אופיר גמליאל: אני חושש שאנחנו מייצרים בארץ דבר שלא קיים בשום מקום בעולם ואנחנו נשמח לדעת היכן זה קיים בעולם, שכל המעבדות - - -

רועי פולקמן: זאת שאלה.

רועי פולקמן: בעולם זה לא מקובל שיש מאגר נתונים ארצי?

<אופיר גמליאל: לא.

<יעקב וכטל: בעולם השיטה של אישור טובין מיובאים לא זהה לשיטה בארץ של כאילו בדיקה בשערי הנמל לצורך העניין.

<יעקב וכטל: השיטות הן שיטות שונות.

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: זה נכון.

<אופיר גמליאל: זה לא קיים בשום מקום בעולם.

<אופיר גמליאל: מה שאנחנו מנסים לייצר כאן - - -

<יעקב וכטל: אנחנו מתאימים כניסה של מעבדות פרטיות לשיטה קיימת.

רועי פולקמן: אנחנו צריכים להגדיר מה MUST ומה NICE TO HAVE .

רועי פולקמן: כלומר, יכול להיות שלא הכול חשוב באותה מידה.

רועי פולקמן: יש הבדל בין להתממשק לרשם היבואנים.

רועי פולקמן: מה התנאי להכרה במעבדה?

רועי פולקמן: האם למשל המכס הוא MUST?

רועי פולקמן: לא יודע.

<יעקב וכטל: כן, כי הוא משחרר את המוצרים.

<עדנה הראל: זה ה-MUST, ה-MUST.

<עדנה הראל: חלקיות היבוא עוברת דרך המכס.

רועי פולקמן: אני שואל עכשיו את נציגי המעבדות הפרטיות.

רועי פולקמן: מה מפחיד אתכם בהתממשקות?

רועי פולקמן: דיברנו על עניין הסודיות, זה צריך להיות מנוסח ונטפל בזה.

רועי פולקמן: מה מטריד אתכם במורכבות של זה?

רועי פולקמן: אומרים שיש מערכת מידע, אתם צריכים להתחבר למכס, צריכים להתחבר לרשם היבואנים.

<אופיר גמליאל: לא.

<אופיר גמליאל: ההתחברות לרשם היבואנים ולמכס פחות בעייתית.

רועי פולקמן: מה כן בעייתי?

<עדנה הראל: אחרי בדיקות שעשינו, כדי שזה יהיה יותר יעיל ויותר מסודר ויאפשר עבודה כך שגם המכס יוכל, ההתחברות היא באמצעות מאגר המידע אל המכס.

רועי פולקמן: חוץ ממאגר היבואנים והמכס, שאלה שני מודולים, הרי אמרנו שיש כמה מטרות, מה עוד?

<עדנה הראל: מרשם היבואנים, העניין של מאגר המידע מאפשר למשל את מניעת הפישינג, את הפיקוח על מניעת הפישינג עליו דיברת.

רועי פולקמן: זה ברור לי.

<עדנה הראל: אז אתה חייב את מאגר המידע והוא מתממשק לאפשרות השימוש במרשם היבואנים.

רועי פולקמן: תכף נדבר על הזמנים ועל המורכבות של זה.

רועי פולקמן: אני רוצה לשאול לגבי המצב העתידי.

רועי פולקמן: ברור שבשנים הראשונות או בהתחלה, בהתנעה של הרפורמה הזאת, מאגר המידע יושב במכון התקנים.

<עידו סופר: אני אומר תפיסתית איך אנחנו רואים את זה ואני אקח את זה בצורה יותר רחבה.

<עידו סופר: יש לנו כרגע חילוקי דעות כאלה ואחרים גם עם המכון אבל אנחנו כן רואים אותו כפיבוט מרכזי בעולם התקינה, ככזה שנמצא בתוך תאגיד סטטוטורי במקום קצת אחר והוא כן איזשהו גורם מרכז שהולך יד ביד עם הממשלה וזה גם לפי הצהרותיו של המכון לגבי מה שהוא מתכוון לעשות.

<עידו סופר: אנחנו כן חושבים שאי אפשר שהמערכת הממוחשבת – גם אם המכון גורר רגליים וגם אם זה בגלל שפרויקטים מחשוביים, לוקח להם, כמו שאנחנו מכירים, לפעמים זמן אין סופי – צריך לחשוב על אלטרנטיבות ואני מציע שאם יש אלטרנטיבות ממשיות, אנחנו נבחן אותן ונראה עם מה אנחנו יכולים לחיות בתוך הממשלה.

<עידו סופר: הנקודה שהוועדה העלתה גם בנוגע לסעיפים יותר ברורים, מה מותר למכון התקנים לעשות עם המידע וגם לגבי אלטרנטיבות – היא ברורה.

<עידו סופר: לגבי העתיד, הנוסח אומר הממונה רשאי.

<עידו סופר: כלומר, הממונה מנהל והממונה רשאי להורות למכון התקנים.

<עידו סופר: כלומר, זה משאיר את זה פתוח אבל לא מחייב.

רועי פולקמן: תודה.

רועי פולקמן: לאיתי יש עוד כמה הערות אבל לפני כן אני רוצה לומר שתי הערות שמבחינתי צריכות לקבל מענה בדיון הבא.

רועי פולקמן: האחת, להבין באיזה נסיבות ובאילו תנאים אנחנו יכולים לייצר אלטרנטיבה ואני נותן דוגמה אחת שהערתי לפני הדיונים – סוגיית המוסדות האקדמיים.

רועי פולקמן: אני חושב, בניגוד למעבדות פרטיות שבעיני זה מורכב יותר, מכל סיבות, סטטוטוריות ואחרות, אני כן חושב שיש מוסדות אקדמיים בישראל שיכולים בזמן הרבה יותר קצר – אם זה הטכניון ואם אלה גופים אחרים – להיות בעולם הזה עם מערכות המחשוב ובכלל, אני רוצה לעודד אותם להיכנס לעולם הבדיקות ולעולם התקינה.

רועי פולקמן: לעולם הבדיקות, בהקשר הזה.

רועי פולקמן: לכן צריך לבדוק האם אנחנו מאפשרים את זה ואיך מאפשרים את זה כי יכול להיות שיהיה יותר טיים טו מרקט יותר קצר.

<סיגל מרד אברג'יל: כשאתה מדבר על מוסדות אקדמיים, הכוונה שייכנסו לפעילות מעבדות.

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: שייכנסו לפעילות מעבדתית.

רועי פולקמן: לא אכפת לי שותפויות או לא שותפויות, אבל זה קל יותר, יש להם יכולות להקים מערכות מידע בצורה מהירה יותר, הם גוף סטטוטורי, זאת אומרת, כל הסוגיות של הכרה קלות יותר אם מדובר במוסד אקדמי.

רועי פולקמן: לכן אני אומר שזה עלה בדיונים המקדימים שעשינו עם הצוות, עם התעשיינים וכולי.

רועי פולקמן: בהתחלה אפילו היה דיבור על כך שיהיה בעיקר למוסדות אקדמיים.

רועי פולקמן: יותר מטריד אותנו כל מיני מעבדות, חאפרים ולא חאפרים, ומוסדות אקדמיים, זה גם היה בעבר.

רועי פולקמן: הטכניון היה פעם מעבדה.

רועי פולקמן: כמו הטכניון, פנו אלי עוד כמה מוסדות אקדמיים ואמרו שזה מעניין אותם.

רועי פולקמן: חלק כבר נמצאים שם.

רועי פולקמן: אני יכול להזכיר שמות - HIT, שנקר, אריאל ועוד.

רועי פולקמן: יכול להיות שהם רוצים להיות שם.

<אופיר גמליאל: אני עבדתי בתחום הבנקאות הבינלאומית בארצות הברית.

<אופיר גמליאל: יש חברות שדיברתי אתן בארץ, אין לי שום קשר אתן, שהן מתחזקות את ה-IT של הבנקים והן ישמחו לקפוץ על הדבר הזה והן יעשו את זה יותר מהר מאשר אוניברסיטאות.

<אופיר גמליאל: זה הביזנס שלהן.

<אופיר גמליאל: אני חושב שזה NICE TO HAVE שזה יהיה באוניברסיטה אבל השאלה היא מי יביא אותנו לקו הגמר יותר מהר.

רועי פולקמן: אני אומר על סוגיית המוסדות האקדמיים, אני אומר את זה בכלל לגבי היכולת שלהם להיכנס לנושא ואולי גם לנושא מאגרי המידע.

רועי פולקמן: הסוגיה שמטרידה אותנו היא ה-טיים טו מרקט.

רועי פולקמן: זאת אומרת, ייקח המון זמן עד שהמערכות יתחברו, יעשו את ההתממשקות, יקבלו את ההכרה ויעשו את כל הדברים האלה.

רועי פולקמן: עם כל הדיבורים על ההדרגתיות שהייתה לנו, לא יהיו מעבדות שיוכלו בכלל להתחרות בשנתיים הקרובות ואז זה לא משנה איזו על הדרגתיות נסכים כי עד שבכלל מעבדות ייכנסו לתחרות, ייקח להן שנתיים ואז חבל על הזמן.

רועי פולקמן: השאלה היא לגבי אלטרנטיבות שהן לא מכון התקנים, קרי, חברות עסקיות שיכולות לייצר את מאגר המידע.

רועי פולקמן: אם אני בונה את הפלטפורמה לפי קריטריונים שהממונה על התקינה קבע, גם אני יכול לייצר אותם.

רועי פולקמן: זאת אומרת, אם מחר עברו מעבדות אחרות, בא גוף ואומר שהוא מקים מערכת מידע דומה לזאת של מכון התקנים שמתממשקת לכל מה שאתם רוצים, לפי קריטריונים שתקבעו, ולכן תנו לי לעבוד.

רועי פולקמן: לפי כל הקריטריונים שאתם קבעתם.

רועי פולקמן: זה אחד ואני לא רואה סיבה למה לא להגדיר את זה.

<עדנה הראל: אבל אז זה מחייב להבנתי – אנחנו צריכים לבדוק את זה – את משרד הכלכלה לבנות מאגר שיתאם בין שניהם כי הוא צריך לראות את התמונה הכוללת.

<עדנה הראל: זה אומר עוד ממשוק בין שתי מערכות שינוהל במשרד הכלכלה.

רועי פולקמן: אני מסכם את העניין הזה.

רועי פולקמן: סוגיה אחת היא סוגיית האלטרנטיבות ומה שמטריד אותי זה טיים טו מרקט, כמה זמן ייקח להגיע לזה שאפשר יהיה לעבוד.

רועי פולקמן: הדבר השני זאת סוגיית השימוש בנתונים שזה יותר ברור.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים שתגדרו את היכולת של מכון התקנים לעשות שימוש בנתונים בהנחה שלפחות לשנים הראשונות יש סיכוי כזה שהוא יהיה האב של כל הנתונים במדינת ישראל, של כל המעבדות ושל כולם, וזה בסדר, ומכון התקנים הוא גוף מעולה ומקצועי, אבל הוא עכשיו נכנס לתחרות.

רועי פולקמן: צריך למצוא את האיזונים.

<אנואר חילף: חשוב להבהיר שבשנה האחרונה כל הנושא הזה נדון ומבחינת יכולת מקצועית של הממשלה לבוא ולהגיד בעוד חמש שנים יש לנו אלטרנטיבה אחרת – אין.

<אנואר חילף: זה היה ברור שהתשתית הקיימת של מכון התקנים היא האלטרנטיבה היחידה שיכולה לאפשר תחרות.

<אנואר חילף: לבוא ולומר מאגר מידע, החשיבה הזאת, לא דיברנו על הדבר הזה ואין לנו אלטרנטיבה לבוא ולומר.

<אנואר חילף: אני רק מבהיר מבחינה מקצועית.

רועי פולקמן: יצא לי לא מעט לעבוד עם מטה המחשוב הממשלתי, עם מרכבה וכולי, בכל מיני סוגיות אחרות.

רועי פולקמן: אם תאמרו לי שהממונה על התקינה יקים מאגר מידע, זה בסדר גמור, בוא נדבר בעוד חמש שנים.

<אנואר חילף: נכון.

רועי פולקמן: וגם זה לא בסדר העבודה.

רועי פולקמן: זה ברור.

רועי פולקמן: אבל אנחנו לא חותרים לשם.

רועי פולקמן: אני חותר לזה שתהיה פלטפורמה שהשוק הפרטי או לצורך העניין אולי מוסדות סטטוטוריים כמו מוסדות אקדמיים, ואז אני כן אומר שיש אפשרות גם בין כמה מאגרים לייצר סנכרון.

רועי פולקמן: זה מאוד מקובל היום בעולם מאגרי המידע.

<עדנה הראל: אני רוצה להסביר משהו.

<עדנה הראל: גם מוסדות להשכלה גבוהה הם לא בדיוק תאגידים סטטוטוריים.

רועי פולקמן: בסדר, אבל יותר קל לפקח עליהם במידה רבה.

<עדנה הראל: אבל המאגר הזה הוא גם התשתית ממנה מונפק האישור הממשלתי ליבוא.

<עדנה הראל: כדי שזה יונפק על ידי הממשלה, אם זה מפוזר בין כמה גופים, צריך יהיה לבנות מאגר שהוא לא רק התממשקות אלא הוא מאגר שמנוהל במשרד הכלכלה שממנו מונפקים האישורים האלה.

<עדנה הראל: זה מה שניסיתי להסביר קודם.

<אילן בר: בהקשר של לוחות הזמנים למאגר.

<אילן בר: יש את המסגרת הכללית שמדברת על חצי שנה.

<אילן בר: אתה דיברת על הטווח הארוך ואני מדבר על הטווח הקצר בשימוש עם המערכת של מכון התקנים.

<אילן בר: היא נכנסת בתוך לוחות הזמנים האלה או שצריך להכניס כאן לסעיף ולומר תוך כמה זמן המאגר הזה צריך לעמוד על הרגליים?

רועי פולקמן: מה קורה אם מכון התקנים לא מצליח לעשות את ההתאמות הנדרשת בתוך חצי שנה?

<קריאה: למה שיצליח?

<קריאה: איזה אינטרס יש לו להצליח.

רועי פולקמן: אני מנסה לשאול אבל בצורה יותר עדינה.

<עידו סופר: החשש ברור.

<עידו סופר: זה חשש שגם אנחנו שותפים לו.

<עידו סופר: כדי להניח את דעת הוועדה, אני מניח שנצטרך להביא לכאן אלטרנטיבה משכנעת מה קורה אם לא.

<עידו סופר: גם המכון יצטרך לחשוב יחד אתנו איך עושים את זה.

<עידו סופר: זה ברור.

רועי פולקמן: מבחינתי יש לנו בסעיף הזה שלוש נקודות.

רועי פולקמן: תכף איתי יסכם את ההערות שלו.

רועי פולקמן: סוגיית האלטרנטיבות, שאני עדיין חושב שאנחנו שצריכים לייצר משהו, נושא השימוש בנתונים והגידור שלהם וסוגיית לוח הזמנים.

<איתי עצמון: אני רוצה להשלים את מה שאמר היושב ראש.

<איתי עצמון: אני מוכרח לומר שזה אחד הסעיפים שיותר הטרידו אותי עת קראתי את הצעת החוק והעברנו הערות בכתב בשבוע שעבר למשרדי הממשלה שפירטו את הקשיים הרבים שאנחנו רואים בסעיף הזה.

<איתי עצמון: מאגר המידע, ברור שהוא כלי רגולטורי ממדרגה ראשונה.

<איתי עצמון: להביא לכך שהוא יופעל על ידי הגורם שבעצם אמור להתחרות במעבדות החדשות שייכנסו לתחום בלי לגדור, כפי שאמרת, את השימוש בנתונים ולחייב בכלל את קביעת ההוראות שיגבילו את זה, כלומר, לפני שבכלל מפעילים את המאגר צריכות להיות הוראות, וזה לא כתוב כאן.

<איתי עצמון: כתוב כאן שהממונה על התקינה רשאי בכפוף להוראות כל דין לקבוע הסדרים שונים לגבי עיון.

<איתי עצמון: כלומר, יכול להיות שהמאגר יקום ולא יהיו הוראות כאלה.

<איתי עצמון: לעניין הפעלת מאגר המידע בידי מכון התקנים, אנחנו כמובן מודעים לשיקולים התקציביים והתפעוליים ולנטל שהדבר מעמיס על משרד הכלכלה והתעשייה, אבל אנחנו לא חושבים שהנטל הזה הוא סיבה מספיק טובה לקבוע הוראה שבעצם יכולה להביא לכך שהמאגר יופעל באופן קבוע על ידי מכון התקנים.

<איתי עצמון: יופעל זה יופעל.

<איתי עצמון: זאת לא הסתייעות.

<איתי עצמון: מה שכתוב כאן כרגע זה יופעל.

<איתי עצמון: כלומר, גוף שהיום הוא מונופול יחזיק בכל המידע הרגולטורי על כל המתחרים שלו בשוק ולעניין הזה אני גם לא בטוח אך להגדיר מהו שימוש במידע, האם מדובר על פנייה, האם מדובר על שימוש במידע הזה לצורך תכנית עסקית כפי שאתה ציינת.

<איתי עצמון: אני חושב שזה מעלה הרבה מאוד קשיים.

<איתי עצמון: לכל הפחות אם מותירים הוראה כזאת בהצעת החוק, יש לקבוע לדעתי שהפעלת המאגר על ידי המכון תהיה לתקופה קצובה שנגדיר אותה מראש ולקבוע אולי הוראה ברורה שהמערכת הטכנולוגית שתשמש את המאגר תמנע ככל האפשר את הסיכון לפגיעה באבטחת מידע.

<איתי עצמון: מדובר כאן על מידע שכולל מטבע הדברים סודות מסחריים ואני חושב, כפי שאתה אמרת, שהדברים צריכים לקבל ביטוי מאוד מאוד ברור וחזק בהצעת החוק.

<אילן בר: עוד שאלה.

<אילן בר: אישור אנרגטי.

<אילן בר: המערכת הזאת שולחת למכס אבל יש גם אישור למשרד האנרגיה.

<אילן בר: זה בא לידי ביטוי כאן?

<עדנה הראל: לא.

<עדנה הראל: אני אמרתי את זה גם קודם.

<עדנה הראל: כל מה שקשור לרשויות אחרות, רשויות מוסמכות אחרות, לא מוסדר בהסדר הזה.

<עדנה הראל: הוא ממשיך לעבוד מול המכס לפי הנהלים הקיימים היום.

<עדנה הראל: המכס גם לא ישחרר, לא יקבל אישור מותנה לביצוע לשחרור למחסני יבואן אלא אחרי שכל הרשויות האחרות הנדרשות נתנו את התשובה.

<אילן בר: מה שאנחנו בכלל עושים כאן, אם יבואן יצטרך לקבל ממני אישור ואז יצטרך ללכת לקבל אישור אנרגטי ממכון התקנים - - -

<עדנה הראל: זה במקביל.

<עדנה הראל: כבר היום הוא צריך לקבל במקביל.

<יעקב וכטל: זה הולך להשתנות.

<יעקב וכטל: חוק מקורות אנרגיה מעביר את כל האחריות לאישורים שקשורים ביבוא למשרד האנרגיה.

<עידו סופר: גם זאת פתיחה למעבדות פרטיות, אבל זה תיקון אחר.

<עדנה הראל: זה סיפור אחר.

<עדנה הראל: יש רשויות מוסמכות שנעזרות במעבדות פרטיות ויש כאלה שלא נעזרות במעבדות פרטיות.

<עדנה הראל: אלה מסלולים מקבילים.

<עדנה הראל: הם לא בטור והם מקבילים, אבל מבחינת צו יבוא חופשי, המסלולים המקבילים האלה צריכים להסתיים לפני השחרור מהנמל ורק בעניין של עמידה בהוראות הממונה אפשר לקבל שחרור מותנה בנסיבות שהוא יסכים לתת.

<שמעון בויקו: אני בהחלט מסכים עם היועץ המשפטי של הוועדה שזה ניגוד אינטרסים מובהק שמכון התקנים ימשיך להחזיק במאגר מידע ולשלוט בו.

<שמעון בויקו: אין שום הגיון.

<שמעון בויקו: זאת אומרת, החוק הזה, חבל להמשיך בו.

<שמעון בויקו: באים לקצוב את התהליך הזה כמו שיש הקצבה של חצי שנה לכל ההתארגנויות, לקצוב התארגנות חדשה באמצעות מכרז ממשלתי לגוף בלתי תלוי שאסור לו להיות כמו שלדוגמה הציעו כאן אוניברסיטת אריאל.

<שמעון בויקו: אוניברסיטת אריאל גם מפעילה מעבדות מוסמכות.

רועי פולקמן: אני אמרתי אם זה במקביל.

<שמעון בויקו: לא.

<שמעון בויקו: אני נותן דוגמה.

<עדנה הראל: אז זאת אותה בעיה.

<שמעון בויקו: זה צריך להיות גוף בלתי תלוי, חתום על חוזה מול ממשלה ולהיות זרוע ממשלתית, זרוע של הממונה על התקינה.

<שמעון בויקו: חייבים לעשות את זה תוך חצי שנה.

<שמעון בויקו: אם זה לא ייעשה, כל מה שאנחנו כאן עכשיו דיברנו, אנחנו פשוט מרוקנים מהתוכן את כל החוק.

רועי פולקמן: הנקודה ברורה.

רועי פולקמן: עידו ויעקב, תשמעו, אני מבין את האילוצים, היכן זה נוצר וגם דיברנו על כך בשלבים אחרים כאלה ואחרים.

רועי פולקמן: אכן זה סעיף שמעורר דאגה ביכולת להיות אפקטיביים עם הרפורמה הזאת.

רועי פולקמן: אפשר לגדר אותה.

רועי פולקמן: גם יש פה סיכונים כי זה יכול לעבוד, זה יכול לא לעבוד, וצריך לבחון מה המשמעויות ואני מתחבר למה שאמר דוקטור בויקו.

רועי פולקמן: כלומר, להגדיר שיהיה גורם שאם זה לא עובר דרך מינהל המחשוב הממשלתי, להגדיר.

רועי פולקמן: יהיה כאן מכרז ממשלתי לגוף שיפעיל מאגר מידע.

רועי פולקמן: אני לא חושב שזה משהו שדורש לפתח טיל למאדים.

רועי פולקמן: זה דורש לבנות מערכת ממשקים של דאתה בייס.

רועי פולקמן: אני לא יודע מה המשמעויות של זה אבל אולי – ואולי זה יותר זול – ואפרופו לעשות הקלות למכון התקנים שרוצה משאבים לפעולותיו העתידיות, אולי לקנות חלק ממערכת המידע הזאת ולהעביר אותה לממונה על התקינה.

<יעקב וכטל: השאלה היא אם אנחנו מדברים על זה בשלב ראשון, שזה עלול לקחת יותר זמן.

רועי פולקמן: זה מה שאמרנו.

רועי פולקמן: אפשר להגיד שזה רלוונטי לשנה-שנתיים ולאחר מכן יוקם מאגר מידע שהוא יהיה מאגר עצמאי.

רועי פולקמן: שוב, יהיה זכיין, יהיה גורם שיפעיל אותו ויהיה עצמאי.

<עידו סופר: אנחנו נבחן את זה ונחזור לוועדה.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: נמשיך.

<סיגל מרד אברג'יל: 2יד.

<סיגל מרד אברג'יל: סמכויות פיקוח לשם פיקוח על הסדרת יבוא טובין לפי הוראות סעיפים 2א עד 2יג, ובכלל זה פיקוח על מעבדות מוכרות יהיו נתונות לממונה על התקינה ולמפקח שהוא עובד משרד הכלכלה והתעשייה שמונה לפי סעיף 10(א1) לחוק התקנים, כל הסמכויות המנויות בסעיף 10(ב) ו-(ב1) לחוק האמור, בשינויים המחויבים.

רועי פולקמן: הערה של היועץ המשפטי.

<איתי עצמון: מה שמוצע כאן זה בעצם להסמיך את המפקחים הקיימים מכוח חוק התקנים בסמכויות פיקוח גם לפי פקודת היבוא והיצוא.

<איתי עצמון: השאלה האם ניתן לעשות זאת ללא קבלת הכשרה מתאימה לפיקוח על הוראות פקודת היבוא והיצוא.

<איתי עצמון: כלומר, האם יש חפיפה מלאה בין ההכשרה שעוברים המפקחים לפי חוק התקנים לבין ההכשרה שאמורים לעבור כדי לפקח על הוראות הפקודה.

<סיגל מרד אברג'יל: בתפיסה שלנו, כן.

<סיגל מרד אברג'יל: למעשה גם היום אלה היו פעולות שהם ביצעו ונכללו במסגרת הגדרת התפקיד שלהם.

<סיגל מרד אברג'יל: אין כאן איזושהי מטלה מיוחדת מנותקת לחלוטין מההקשר.

<סיגל מרד אברג'יל: כל מה שקשור לפעילות לפי פקודת יבוא-יצוא נתפסה תמיד כחלק מהמטלות של המפקח.

<איתי עצמון: כלומר, חפיפה מלאה?

<סיגל מרד אברג'יל: תהיה דלתה שנובעת מזה שיש לי מעבדות מוכרות.

<סיגל מרד אברג'יל: תהיה דלתה שנובעת מזה שיש לי חובות חדשים שהוטלו על היבואנים.

<סיגל מרד אברג'יל: הם יקבלו את ההדרכה הזאת אבל לומר שבמיוחד בשביל זה נייצר עכשיו סעיף, אני יכולה לומר באופן - - -

<איתי עצמון: יכול להיות שצריך לחדד את הנוסח ואולי לכתוב בכפוף לקבלת הכשרה מתאימה וכמובן להודיע ברשויות על הסמכתם לעניין הסמכויות החדשות האלה לפי פקודת היבוא והיצוא, אבל אני מציע שנדבר על כך לקראת ההצבעות.

<יורם סמואל: נעלם כאן סעיף קטן (ב) שהיה מאוד יעיל לגבי הנושא של בדיקות בשטח הפיקוח של רשות המכס.

<יורם סמואל: הוא היה בנוסח הקודם.

<קריאה: אני לא יודע אם זה היה ב-(ב).

<יורם סמואל: מדוע לא? הוא נראה מאוד יעיל.

<סיגל מרד אברג'יל: הסמכויות קיימות במסגרת חוק התקנים, כך שאין צורך בסעיף מיוחד במסגרת הפקודה.

<סיגל מרד אברג'יל: במסגרת הבירורים שנערכו מול הגורמים הרלוונטיים ומשרד המשפטים הם יכולים להיכנס לכל מקום.

<סיגל מרד אברג'יל: כרגע בחוק התקנים יש להיכנס לכל מקום.

<יורם סמואל: סעיף 10 המפורסם.

<עדנה הראל: מה שקשור למכס, נעשה גם במתואם עם המכס.

<עדנה הראל: יש נהלים קיימים אבל יש סמכויות.

<סיגל מרד אברג'יל: קבעו נהלים לגבי עצם הכניסה לתחום רשות המכס של מפקחים.

<סיגל מרד אברג'יל: בהיבטים האלה יש הסכמות ויהיו נהלים שיגובשו.

<יורם סמואל: הבנתי.

<יורם סמואל: אתם אומרים שזה מיותר.

<עדנה הראל: כן.

<סיגל מרד אברג'יל: מבחינת נוסח החוק, אני לא צריכה להוסיף.

<עדנה הראל: אנחנו משוכנעים שאין צורך להוסיף אבל יש לך ספק, אתה יכול לשמוע גם את אנשי רשות המסים.

<סיגל מרד אברג'יל: 2טו.

<סיגל מרד אברג'יל: סמכויות הממונה על התקינה לדרוש מידע ומסמכים הממונה על התקינה רשאי לדרוש מיבואן רשום או ממעבדת בדיקה למסור לו, במועד, במתכונת ובאופן שיורה, כל מידע הדרוש לו לשם הפעלת סמכויותיו לפי חוק זה או כדי להקל על ביצועו.

<סיגל מרד אברג'יל: 2טז.

<סיגל מרד אברג'יל: אי תחולה לעניין רשויות מוסמכות הוראות סעיפים 2ג עד 2טו יחולו לעניין אישור עמידה בדרישות הממונה בלבד, ואין בהן - כדי לגרוע או לשנות מסמכויות כל רשות מוסמכת לפי פקודה זו או כדי להקנות לה סמכות נוספת.

<סיגל מרד אברג'יל: כדי לגרוע מסמכויות לפי פקודת המכס.

<סיגל מרד אברג'יל: מבלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), סעיפים 2ג עד 2טו לא יחולו ביחס לייבוא טובין שהם מזון כהגדרתו בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015".

רועי פולקמן: הסבר על שני הסעיפים.

<סיגל מרד אברג'יל: עדנה התייחסה קודם לעניין הרשויות המוסמכות.

<סיגל מרד אברג'יל: הסדר שאנחנו עושים כרגע לא נועד להשפיע בשום דבר על חובות שחייבים יבואנים ביחס לדרישות שנכללות בצו הפיקוח ורלוונטיות לרשויות מוסמכות אחרות.

<סיגל מרד אברג'יל: בנוסף לזה, כל הסמכויות שנתונות לפי פקודת המכס נותרות בעינן.

<סיגל מרד אברג'יל: התיקון הזה לא גורע מההסדרים שקיימים שם.

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין יבוא טובין של מזון, יש כאן החרגה על מנת למנוע כפל רגולציה וזה גם בהתאם לסיכום עם משרד הבריאות.

<איתי עצמון: האם יש צורך בהחרגות נוספות?

<איתי עצמון: מדובר כאן על תמרוקים?

<איתי עצמון: אני חושב שאמרתם שיש צורך לייצר סעיף כללי יותר בעניין החריגים.

<קריאה: זה היה בחוק התקנים.

<איתי עצמון: נכון.

<איתי עצמון: זה היה לגבי חוק התקנים.

<עדנה הראל: אנחנו נשקול את העניין.

<סיגל מרד אברג'יל: (5) בסעיף 8 - בסעיף קטן (א), במקום "פקיד מכס רשאי" יבוא "פקיד מכס או רשות מוסמכת רשאים".

<סיגל מרד אברג'יל: בסעיף קטן (ב), במקום "דרש פקיד המכס" יבוא "דרשו פקיד המכס או הרשות המוסמכת" ובמקום "רשאי הוא" יבוא "רשאי פקיד המכס".

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מרחיבים כאן את הסמכויות שבסעיף גם ביחס לרשויות מוסמכות.

<איתי עצמון: אני מציע שלפני שתתחילי לקרוא את ההוראות לעניין הזה, מדובר כאן בפרק או בחלק נכבד מהתיקון המוצע שנוגע לאמצעי אכיפה מינהלית.

<איתי עצמון: אנחנו העברנו הערות לגבי המודל.

<איתי עצמון: כלומר, לגבי ההוראות הגנריות ולא לגבי ההפרות כדי להתאים את מה שמוצע כאן להוראות שקיימות היום בכמה וכמה חוקים חדשים שעברו לאחרונה.

<סיגל מרד אברג'יל: תוך כדי ההקראה שלי אני כבר אכלול גם את הסעיפים שהוצעו.

<איתי עצמון: ואם אפשר, תפני את תשומת הלב לשינויים כיוון שבפני המוזמנים לא מונח הנוסח הזה.

רועי פולקמן: תעברי על כל הסעיף של העיצומים המינהליים ואם יהיו הערות נוספות, נשמע אותן.

רועי פולקמן: כמובן זה יופיע בנוסח המתוקן.

<סיגל מרד אברג'יל: (6) אחרי סעיף 14 יבוא: "14א.

<סיגל מרד אברג'יל: עיצום כספי הפר יבואן הוראה מהוראות לפי פקודה זו, כמפורט להלן, רשאי הממונה על התקינה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סעיפים 14א עד 14י, בסכום של 5,000 שקלים חדשים, ואם הוא תאגיד – בסכום של 15 אלף שקלים חדשים: לא דיווח לממונה על התקינה על שינוי בפרטים או במסמכים שמסר, בניגוד להוראות סעיף 2ג(ד).

<סיגל מרד אברג'יל: לא שמר פרטים או מסמכים, בניגוד להוראות סעיף 2יב(א)(1) או (2).

<סיגל מרד אברג'יל: הפר יבואן הוראה מהוראות לפי פקודה זו, כמפורט להלן, רשאי הממונה על התקינה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סעיפים 14א עד 14י, בסכום של 10,000 שקלים חדשים, ואם הוא תאגיד – בסכום של 25 אלף שקלים חדשים: מסר לממונה על התקינה או למעבדת בדיקה פרטים לא נכונים לעניין טובין שייבא, לצורך עמידה בדרישות הממונה על התקינה כפי שנקבעו באישור המותנה או לצורך קבלת האישור כאמור מן הממונה על התקינה, באחד מאלה: במסמך או בפרט שמסר במצורף לבקשה לקבלת אישור עמידה בדרישות הממונה לפי סעיפים 2ה(א)(2) ו-2ז(א).

<סיגל מרד אברג'יל: במסמך או בפרט שמסר במצורף להצהרה לפי סעיפים 2ה(א)(2) ו-2ו.

<סיגל מרד אברג'יל: מסר מידע לא נכון בהצהרה שמסר לפי סעיף 2ג(ב) או במסמכים ופרטים שמסר לפי סעיף 2ג(ב), (ג) או (ד).

<סיגל מרד אברג'יל: ייבא טובין שיבואם על ידו טעון אישור עמידה בדרישות הממונה בלי שנרשם במרשם היבואנים, בניגוד להוראות סעיף 2ד.

<סיגל מרד אברג'יל: הפר תנאי מהתנאים לקבלת אישור שחרור מותנה שנקבעו לפי סעיף 2ה(ב).

<סיגל מרד אברג'יל: מסר טובין מסוים במשלוח מסוים לבדיקה של יותר ממעבדת בדיקה אחת, בניגוד להוראות סעיף 2יב(א)(4).

<סיגל מרד אברג'יל: (ג) הפרה מעבדה מוכרת הוראה מהוראות לפי פקודה זו, כמפורט להלן, רשאי הממונה על התקינה להטיל עליה עיצום כספי לפי הוראות סעיפים 14א עד 14י, בסכום של חמישים אלף שקלים חדשים: נתנה אישור שחרור מותנה שלא בהתאם להנחיות הממונה על התקינה לפי סעיף 2ה(ב).

<סיגל מרד אברג'יל: לא דיווחה על אי קיום התחייבויות בידי יבואן שנודע לה עליה או שלא פעלה בהתאם להנחיות הממונה על התקינה, בניגוד להוראות לפי סעיף 2ה(ב)(2).

<סיגל מרד אברג'יל: ביצעה בדיקה לצורך מתן אישור משלוח בלי שביצעה את הבדיקה לצורך אישור דגם ובלי שיש לה הסכם שיתוף פעולה עם מעבדת הבדיקה אשר נתנה את אישור הדגם, בניגוד להוראות סעיף 2ז(ג).

<סיגל מרד אברג'יל: לא פעלה בהתאם להוראות או להנחיות שנתן הממונה על התקינה לפי סעיפים 2ה, 2ז, 2ח, 2ט או 2יג.

<סיגל מרד אברג'יל: (ד) היה לממונה על התקינה יסוד סביר להניח כי יבואן או מעבדה מוכרת לפי העניין הפרו הוראה מההוראות לפי פקודה זו, כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (ג), בנסיבות מחמירות, רשאי הממונה על התקינה להטיל עליהם עיצום כספי לפי הוראות סעיפים 14א עד 14י, ששיעורו פי אחד וחצי מסכום העיצום הכספי שניתן להטיל בשל אותה הפרה לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג).

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין זה, "נסיבות מחמירות" – הפרה הנוגעת לכמות גדולה במיוחד של טובין.

רועי פולקמן: נעצור כאן.

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מדברים על כלי מינהלי שלא קיים היום בפקודה.

<סיגל מרד אברג'יל: במסגרת העיצומים אנחנו מפרידים בין עיצומים שחלים על יבואנים לעומת עיצומים שיחולו על מעבדות.

<איתי עצמון: יבואנים הם יבואנים רשומים?

<סיגל מרד אברג'יל: אם אתה לא רשום, גם לגביך יכולה להיות התייחסות.

<קריאה: הוא חייב להיות רשום.

<סיגל מרד אברג'יל: בעיקרון אנחנו מדברים על כך שיבואן חייב ברישום.

<סיגל מרד אברג'יל: יש שתי רמות של עיצומים כספיים שנקבעו ונעשית הבחנה בין יחיד לתאגיד.

<סיגל מרד אברג'יל: זה לגבי יבואנים.

<סיגל מרד אברג'יל: עוד לא הגעתי למעבדות.

<סיגל מרד אברג'יל: זה בעצם מתכתב עם החובות שלהם שכבר קראנו אותן והסברנו.

רועי פולקמן: הגעת למעבדות.

רועי פולקמן: סעיף (ג).

<סיגל מרד אברג'יל: סעיף (ג) מתייחס למעבדות מוכרות שגם עליהן יחולו עיצומים כספיים במצבים בהם הן לא פועלות לפי החובות שנקבעות במסגרת הפקודה.

<סיגל מרד אברג'יל: נקבע סעיף מיוחד לעניין נסיבות מחמירות.

רועי פולקמן: הערות.

<עדנה הראל: הערה כללית.

<עדנה הראל: אם אחד מהסעיפים הכלליים משתנה, כמובן שסעיפי ההפרה ישונו בהתאם ויותאמו.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: נמשיך.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ב.

<סיגל מרד אברג'יל: הודעה על כוונת חיוב היה לממונה על התקינה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי פקודה זו, כאמור בסעיף 14א (להלן – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי אותו סעיף, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי (להלן – הודעה על כוונת חיוב).

<סיגל מרד אברג'יל: בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה על התקינה, בין השאר, את אלה: המעשה או המחדל (להלן – המעשה), המהווה את ההפרה.

<סיגל מרד אברג'יל: סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו.

<סיגל מרד אברג'יל: זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה על התקינה לפי הוראות סעיף 14ג.

<סיגל מרד אברג'יל: הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות סעיף 14ה, והמועד ממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין הסעיף האמור.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ג.

<סיגל מרד אברג'יל: זכות טיעון מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 14ב רשאי לטעון את טענתיו, בכתב ובעל פה, לפני הממונה על התקינה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 45 ימים – תיקון לפי הצעת הייעוץ המשפטי - ממועד מסירת ההודעה, ורשאי הממונה על התקינה להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 45 ימים.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ד.

<סיגל מרד אברג'יל: החלטית הממונה על התקינה ודרישת תשלום הממונה על התקינה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי סעיף 14ג, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות סעיף 14ו.

<סיגל מרד אברג'יל: החליט הממונה על התקינה לפי הוראות סעיף קטן (א) - להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה בכתב, לשלם את העיצום הכספי (להלן – דרישת תשלום) שבה יציין, בין השאר, את סכום העצם הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו.

<סיגל מרד אברג'יל: שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך בכתב.

<סיגל מרד אברג'יל: בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה על התקינה – לא המנהל, כפי שהיה כתוב במקור אצלכם - את נימוקי החלטתו.

<סיגל מרד אברג'יל: לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות סעיף 14ג, בתוך התקופה האמורה באותו סעיף, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

<סיגל מרד אברג'יל: אלה בעצם סעיפי תשלום.

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: זה ברור.

רועי פולקמן: את לא צריכה להסביר.

רועי פולקמן: השאלה אם יש הערות.

רועי פולקמן: אין.

רועי פולקמן: נמשיך.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ה.

<סיגל מרד אברג'יל: הפרה נמשכת והפרה חוזרת בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.

<סיגל מרד אברג'יל: יש כאן תוספת שנוספה בעקבות הערת היועץ המשפטי של הוועדה.

<סיגל מרד אברג'יל: זו הערה שאנחנו עוד בודקים אותה ואני מתלבטת לגביה.

רועי פולקמן: אם אתם בודקים, אל תקריאי.

<סיגל מרד אברג'יל: בסדר אני עוד לא מקריאה אותה.

<סיגל מרד אברג'יל: בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, מחצית העיצום הכספי כאמור.

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין זה, "הפרה חוזרת" – הפרת הוראה מההוראות לפי פקודה זו כאמור בסעיף 14א, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עצום כספי או שבשלה הורשע.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ו.

<סיגל מרד אברג'יל: סכומים מופחתים הממונה על התקינה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בסעיפים 14א ו-14ה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).

<סיגל מרד אברג'יל: שר הכלכלה והתעשייה, בהסכמת שר המשפטי – כאן יש תוספת – ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת - רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בסעיפים 14א ו-14ה, ובשיעורים שיקבע.

<רז הילמן: אני רוצה לבקש שהסעיף הזה יהיה סעיף שבעצם מכניס את העיצומים הכספיים לתוקף.

<רז הילמן: זאת אומרת, עד שלא יותקנו התקנות של ההפחתה, בעצם לא יהיה ניתן לעשות.

<אביגיל כספי: זה סעיף סטנדרטי.

<רז הילמן: כלקח מחוק המזון, לא היה מזיק שגם נהלי האכיפה יפורסמו.

<אביגיל כספי: הפרק לא נכנס לתוקף עד שלאותו מועד יותקנו תקנות לפי אותו סעיף של סכומים מופחתים.

<אביגיל כספי: אם לא יותקנו תקנות כאמור עד לאותו מועד, ידחה השר בצו, באישור הוועדה, את מועד תחילתו של פרק העיצומים הכספיים לתקופות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על שישה חודשים.

<רז הילמן: הוספתי כרגע, תגידו אם אפשר גם את זה להכניס לכאן, שחוץ מתקנות ההפחתה צריך להגדיר גם מדיניות אכיפה.

<רז הילמן: זאת אומרת, מתי משתמשים באיזה מסלול של אכיפה מינהלית.

<רז הילמן: מה קורה במזון זה שהתקינו את תקנות ההפחתה אבל עוד לא פרסמו את הנוהל של האכיפה.

<סיגל מרד אברג'יל: זה לא מקובל.

<רז הילמן: שיהיה ברור שגם זה צריך להיות.

<איתי עצמון: אבל זה לא משהו שכרגע ייכנס לחוק.

<אביגיל כספי: מה הזמן שצפוי להתקנות התקנות?

<אביגיל כספי: שישה חודשים או תקופה אחרת?

<איתי עצמון: מה הזמן שאתם זקוקים לו כדי להכין את תקנות ההפחתה ולהביא אותן לאישור ועדת הכלכלה?

<סיגל מרד אברג'יל: אני חושבת ש-שישה חודשים.

<סיגל מרד אברג'יל: יש תקנות בקנה שרלוונטיות לחוק התקנים שנראה לי שיכולות להיות מאוד רלוונטיות גם כאן.

<איתי עצמון: לפי התיקון מ-2013.

<סיגל מרד אברג'יל: כן.

<סיגל מרד אברג'יל: לכן אני מניחה שאפשר יהיה לעמוד בזה.

<איתי עצמון: שישה חודשים.

<סיגל מרד אברג'יל: זה שישה חודשים אחרי שיש מעבדות מוכרות.

<עדנה הראל: לא, לא אחרי שיש מעבדות מוכרות.

<עדנה הראל: רציתי להעיר מהכיוון השני.

<עדנה הראל: אני חושבת שלא יכול להיות מצב שיתחיל בשטח לפעול ההסדר החדש בלי שיש אפשרות להרתעה מפני הפרה.

<איתי עצמון: יתקינו תקנות הפחתה.

<סיגל מרד אברג'יל: שיהיה כבר למשל רישום יבואנים.

<עדנה הראל: כדי לעשות תקנות הפחתה?

<סיגל מרד אברג'יל: לא.

<סיגל מרד אברג'יל: את התקנות אני יכולה להתקין אבל אני אומרת שאני בטח לא אתחיל להטיל עיצומים לפני כן.

<עדנה הראל: לא תתחילי להטיל עיצומים, ברור.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: שישה חודשים לתקנות, לא תלוי הדברים האחרים.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ז.

<סיגל מרד אברג'יל: סכום מעודכן של העיצום הכספי העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה על התקינה כאמור בסעיף 14ד(ד) – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב.

<סיגל מרד אברג'יל: הוגש ערעור לבית משפט לפי סעיף 14טו ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה על התקינה או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

<סיגל מרד אברג'יל: סכומי העיצום הכספי הקבועים בסעיף 14א יתעדכנו ב-1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר של השנה הקודמת – אני מקריאה תוספת – ולעניין יום העדכון הראשון לעומת המדד שפורסם בחודש ינואר 2017.

<סיגל מרד אברג'יל: הסכום האמור יעוגל לסכום הרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים.

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<סיגל מרד אברג'יל: הממונה על התקינה יפרסם ברשומות – אני מקריאה תוספת – ובאתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה, הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

<סיגל מרד אברג'יל: 14ח.

<סיגל מרד אברג'יל: המועד לתשלום העיצום הכספי המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 45 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור בסעיף 14ד.

<סיגל מרד אברג'יל: 14ט.

<סיגל מרד אברג'יל: הפרשי הצמדה וריבית לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961 (להלן – הפרשי הצמדה וריבית) עד לתשלומו.

רועי פולקמן: הערות.

<רז הילמן: כן.

<רז הילמן: הערה לגבי מסלולי אכיפה מינהלית.

<רז הילמן: כתבנו על כך גם לוועדה.

<רז הילמן: אנחנו מבקשים להוסיף עוד מסלול אכיפה לצד המסלול של ההתראה ושל העיצום, גם מסלול של התחייבות להימנע מהפרה.

<רז הילמן: גם זה מחוק המזון.

<רז הילמן: אנחנו מבקשים שזה ייבחן בוועדה.

<עדנה הראל: אמרתי אנחנו נבחן את זה אבל אני צריכה לבדוק עם האנשים אצלנו, של הפלילי, לגבי המסלולים החלופיים, על ההתאמה שלהם כאן.

רועי פולקמן: בסדר.

<סיגל מרד אברג'יל: 14י.

<סיגל מרד אברג'יל: גבייה עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו – אני מקריאה תוספת – יחולו הוראות חוק המרכז לגביית קנסות, הוצאות ואגרות, התשנ"א-1995.

<סיגל מרד אברג'יל: 14יא.

<סיגל מרד אברג'יל: התראה מינהלית היה לממונה על התקינה יסוד סביר להניח שאדם הפר הוראה מההוראות לפי פקודה זו, כאמור בסעיף 14א, והתקיימו נסיבות שקבע הממונה על התקינה, בנהלים, באישור היועץ המשפטי לממשלה, רשאי הוא, במקום להמציא לו הודעה על כוונת חיוב ולהטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות סעיפים 14א עד 14י, להמציא לו התראה מינהלית לפי הוראות סעיף זה.

<סיגל מרד אברג'יל: בסעיף קטן זה, "היועץ המשפטי לממשלה" – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיכו לעניין זה.

<סיגל מרד אברג'יל: בהתראה מינהלית יציין הממונה על התקינה מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למפר כי עליו להפסיק את ההפרה וכי אם ימשיך בהפרה או יחזור עליה יהיה צפוי לעיצום כספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, לפי העניין, כאמור בסעיף 14יג, וכן יציין את זכותו של המפר לבקש את ביטול ההתראה לפי הוראות סעיף 14יב.

<אביגיל כספי: הערה קטנה.

<אביגיל כספי: זה משהו שגם מופיע בחוק התקנים.

<אביגיל כספי: נהלי היועץ המשפטי לממשלה יתפרסמו באתר האינטרנט של המשרד.

<אביגיל כספי: כלומר, יהיה פומבי לנהלים האלה.

<סיגל מרד אברג'יל: מקובל.

<סיגל מרד אברג'יל: 14יב.

<סיגל מרד אברג'יל: בקשה לביטול התראה מינהלית נמסרה לפר התראה מינהלית כאמור בסעיף 14יא, רשאי הוא לפנות לממונה על התקינה בכתב, בתוך 45 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשל כל אחד מטעמים אלה: המפר לא ביצע את ההפרה.

<סיגל מרד אברג'יל: המעשה שביצע המפר, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרה.

<סיגל מרד אברג'יל: קיבל הממונה על התקינה בקשה לביטול התראה מינהלית, לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי הוא לבטל את ההתראה או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה.

<סיגל מרד אברג'יל: החלטת הממונה על התקינה תינתן בכתב, ותימסר למפר בצירוף נימוקים.

<סיגל מרד אברג'יל: 14יג.

<סיגל מרד אברג'יל: הפרה נמשכת והפרה חוזרת לאחר התראה אנחנו מוסיפים פסקה (1) בעקבות הכללת הערת היועץ המשפטי כסעיף (2).

<סיגל מרד אברג'יל: (1) נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות סעיף 14יא והמפר המשיך להפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, ימסור לו הממונה על התקינה דרישת תשלום בשל הפרה נמשכת כאמור בסעיף 14ה(א).

<סיגל מרד אברג'יל: (2) דרישת תשלום אינה גורעת מזכותו של העוסק לטעון כאמור בסעיף 14ג לעניין סכום העיצום הכספי ולעניין המשכיות ההפרה ויחולו הוראות סעיפים 14ג ו-14ד בשינויים המחויבים.

<סיגל מרד אברג'יל: גם בפסקה (ב) אנחנו מוסיפים סעיף.

<סיגל מרד אברג'יל: סעיף (1) הוא הסעיף הקיים ואחריו בסעיף (2) זאת התוספת.

<סיגל מרד אברג'יל: (1) נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות סעיף 14יא והמפר חזר והפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, בתוך שנתיים מיום מסירת ההתראה, יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין סעיף 14ה(ב), והממונה על התקינה ימסור למפר הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 14ב בשל ההפרה החוזרת.

<סיגל מרד אברג'יל: (2) מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב כאמור, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה ויחולו הוראות סעיפים 14ג ו-14ד בשינויים המחויבים.

<סיגל מרד אברג'יל: 14יד.

<סיגל מרד אברג'יל: עיצום כספי בשל הפרה לפי פקודה זו ולפי חוק אחר על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי פקודה זו המנויות בסעיף 14א ושל הוראה מההוראות י חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד, ואם היה ניתן להטיל על מעשה ההפרה כאמור גם כופר לפי סעיף 14 וגם עיצום כספי – לא יוטל אלא אחד משניהם.

<סיגל מרד אברג'יל: על החלטה סופית של הממונה על התקינה לפי סעיפים 14א עד 14יז ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום.

<סיגל מרד אברג'יל: ערעור כאמור יוגש בתוך 45 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.

<סיגל מרד אברג'יל: אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה על התקינה או שבית המשפט הורה על כך.

<סיגל מרד אברג'יל: החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א) לאחר ששולם העיצום הכספי, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.

<סיגל מרד אברג'יל: 14טז.

<סיגל מרד אברג'יל: פרסום הטיל הממונה על התקינה עיצום כספי לפי סעיפים 14א עד 14י, יפרסם באתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי: דבר הטלת העיצום הכספי.

<סיגל מרד אברג'יל: מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה.

<סיגל מרד אברג'יל: סכום העיצום הכספי שהוטל.

<סיגל מרד אברג'יל: אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה.

<סיגל מרד אברג'יל: פרטים על אודות המפר, הנוגעים לעניין.

<סיגל מרד אברג'יל: שמו של המפר – אם המפר הוא תאגיד.

<סיגל מרד אברג'יל: הוגש ערעור לפי סעיף 14טו, יפרסם הממונה על התקינה, לפי סעיף קטן (א), את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו – כאן יש תוספת – בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העיצום הכספי.

<סיגל מרד אברג'יל: על אף הוראות סעיף קטן (א)(6), רשאי הממונה על התקינה לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור – אני מקריאה תוספת – לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו לעניין זה.

<סיגל מרד אברג'יל: על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה על התקינה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי סעיף 9(ב) לחוק האמור.

<סיגל מרד אברג'יל: פרסום לפי סעיף זה בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים – אני מקריאה תוספת – בפרסום כאמור יישם הממונה על התקינה אמצעים טכנולוגיים נאותים ומתקדמים כדי למנוע ככל האפשר את אפשרות העיון בפרטים שפורסמו בתום תקופת הפרסום.

<סיגל מרד אברג'יל: שר הכלכלה והתעשייה רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

<סיגל מרד אברג'יל: 14יז.

<סיגל מרד אברג'יל: שמירת אחריות פלילית תשלום עיצום כספי או המצאת התראה מינהלית לפי סעיפים 14א עד 14טז, לפי העניין, לא יגרעו מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי פקודה זו המנויות בסעיף 14יא, המהווה עבירה.

<סיגל מרד אברג'יל: שלח הממונה על התקינה למפר הודעה על כוונת חיוב או המציא לו התראה מינהלית, בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות המצדיקות זאת.

<סיגל מרד אברג'יל: הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה על התקינה הליכים לפי סעיפים 14א עד 14טז בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי, יוחזר לו הסכום ששולם בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו.

<סיגל מרד אברג'יל: 14יח.

<סיגל מרד אברג'יל: עונשין יבואן שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנה או כפל הקנס כאמור בסעיף 51(א)(3) לחוק העונשין, ואם נעברה העבירה בידי תגיד – כפל הקנס האמור:

<סיגל מרד אברג'יל: מסר מידע כוזב או שגוי בהצהרה שמסר לפי סעיפים 2ג(ב) או 2ו או במסמכים ופרטים שמסר לפי סעיפים 2ג(ב), (ג) או (ד) או 2ו.

<סיגל מרד אברג'יל: הפר תנאי מהתנאים לקבלת אישור שחרור מותנה שנקבעו לפי סעיף 2ה(ב).

<סיגל מרד אברג'יל: מסר טובין מסוים במשלוח מסוים לבדיקה של יותר ממעבדת בדיקה אחת, בניגוד להוראות סעיף 2יב(א)(4).

<סיגל מרד אברג'יל: ייבא טובין שייבואם על ידו טעון אישור עמידה בדרישות הממונה בלי שנרשם במרשם היבואנים, בניגוד להוראות סעיף 2ד.

<סיגל מרד אברג'יל: יבואן שעשה אחד מאלה, דינו – כפל הקנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור: לא שמר פרטים או מסמכים, בניגוד להוראות סעיף 2יב(א)(1) או (2).

<סיגל מרד אברג'יל: לא דיווח לממונה על התקינה על שינוי בפרטים או במסמכים שמסר, בניגוד להוראות סעיף 2גׁ(ד).

<סיגל מרד אברג'יל: מעבדה מוכרת שעשתה אחת מאלה, דינה – קנס כאמור בסעיף 61ׁ(א)(4) לחוק העונשין: נתנה אישור שחרור מותנה שלא בהתאם להנחיות הממונה על התקינה לפי סעיף 2ה(ב).

<סיגל מרד אברג'יל: לא דיווחה על אי קיום התחייבויות בידי יבואן או שלא פעלה בהתאם להנחיות הממונה על התקינה, בניגוד להוראות לפי סעיף 2ה(ב)(2).

<סיגל מרד אברג'יל: ביצעה בדיקה לצורך מתן אישור משלוח בלי שביצעה את הבדיקה לצורך אישור דגם ובלי שיש לה הסכם שיתוף פעולה עם מעבדת הבדיקה אשדר נתנה את אישור הדגם, בניגוד להוראות סעיף 2ז(ג).

<סיגל מרד אברג'יל: לא פעלה בהתאם להנחיות הממונה על התקינה לפי סעיפים 2ה, 2ז, 2ח, 2ט או 2יג.

<סיגל מרד אברג'יל: עיינה במידע במאגר המידע בלא הרשאה מתאימה או שהגיע לידיה מידע בלא הרשאה מתאימה או בניגוד להוראות לפי פקודה זו, והיא לא דיווחה על כך לממונה או שגילתה את המידע לאחר או שעשתה בו שימוש בלי אישור מראש ובכתב של הממונה על התקינה, בניגוד להוראות סעיף 2יג(ב) או ג)".

רועי פולקמן: עכשיו אנחנו מבינים למה זה חוק, כי חצי מהחוק עכשיו הוא העונשין.

רועי פולקמן: עכשיו אנחנו מבינים לשם מה יש חוק.

רועי פולקמן: לא יודע מה יהיה אפקטיבי או לא אפקטיבי, אבל עונש יהיה.

רועי פולקמן: למכון יש הערה לסעיף הזה.

<איתי עצמון: רציתי לשאול וזאת שאלה שמכוונת יותר למשרד המשפטים.

<איתי עצמון: האם בכוונת מכוון הושמטה מכאן ההוראה הסטנדרטית לעניין אחריות נושאי משרה בתאגיד.

<איתי עצמון: הוראה כזו קיימת בהרבה דברי חקיקה, גם בחוק התקנים ומכאן היא הושמטה.

<עדנה הראל: יש אצלנו כל מיני עמדות ביחס לעניין הזה.

<עדנה הראל: בלוח הזמנים הקצר של הכנת החוק, החלטנו לוותר על הדיון בעניין בל אם אתם רוצים, אנחנו נביא את הפרטים.

רועי פולקמן: הסיפור של מידתיות של הענישה.

<עדנה הראל: למשל.

<עדנה הראל: גם מידת האחריות.

<עדנה הראל: ברור שיש טעם בגופים מהסוג הזה שאתה רוצה שתהיה אחריות מנהלים.

<עדנה הראל: אני מבינה אתה שאלה.

<עדנה הראל: אני אחזור לכך בהמשך.

רועי פולקמן: אני מציע שאתם תציעו מה אתם חושבים שדורש תיקון.

רועי פולקמן: תציעו את המקומות.

רועי פולקמן: יש כאן סעיפים שאתם אומרים ענישה פלילית מוגזמת, בסעיף מאגרי המידע וכולי.

<איתי עצמון: בסעיף כזה העבירה הפלילית לעניין מאגרי המידע, אני פשוט מפנה את תשומת הלב, היא כמובן חלה על מעבדה מוכרת אבל לא על הגורם שבעצם אמור להפעיל את המאגר הזה לפי ההצעה של מכון התקנים.

<סיגל מרד אברג'יל: מכון התקנים בכלל בהגדרה של מעבדה מוכרת.

<איתי עצמון: לא.

<איתי עצמון: לדעתי לא.

<אילן בר: לא.

<סיגל מרד אברג'יל: לא מאושרת אבל מוכרת.

<אילן בר: לא.

<אילן בר: גם לא מוכרת.

<קריאה: מעבדת בדיקה.

<איתי עצמון: מעבדת בדיקה.

<איתי עצמון: לא מעבדה מוכרת.

<איתי עצמון: מעבדת בדיקה היא מעבדה מוכרת, לא מכון התקנים.

רועי פולקמן: לעניין הזה, הייעוץ המשפטי יעביר את ההערות והתיקונים ואתם תתבקשו להציע את הנוסח המתוקן בהתאם.

<אילן בר: קודם כל לפרוטוקול, עברנו הרבה סעיפים של עונשין, מעבדה וכן הלאה, מה ייעשה למעבדה שלא עומדת בהוראות הממונה על התקינה ואני שתקתי ולא אמרתי למה מכון התקנים לא נכלל תחת אותם קריטריונים.

<אילן בר: אבל כאן במאגר המידע, ודווקא בגלל שמאגר המידע מנוהל על ידי מכון התקנים, חייב שיהיה עיצום כלשהו למכון התקנים כדי שלא יעשה במידע הזה.

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו נעבור על סעיפי העיצומים והעונשין שחלים על מעבדות מוכרות ונבחן מה צריך להחיל גם על מכון התקנים.

רועי פולקמן: אני מסכים שהסוגיה המרכזית – זה שוב חוזר לדיון הקודם בו אמרנו איך מבטיחים שהשימוש בנתונים במאגר המידע, לפחות בתקופת הביניים, יהיה באמת בגבולות מה שסוכם.

רועי פולקמן: ולכן זה חייב לבוא עם איזושהי סנקציה.

רועי פולקמן: בוודאי בעניין מאגר המידע, שזו הסוגיה שאבחנו כרגישה ביותר.

רועי פולקמן: לגבי שאר הדברים, זה גוף סטטוטורי ואני פחות מודאג.

רועי פולקמן: זה עובד כמו שהוא עבד עד היום ואני לא חושב שיש כאן עניין.

רועי פולקמן: לגבי מאגרי המידע, זאת סוגיה שצריך למצוא לה פתרון.

<אופיר גמליאל: יעקב, זה משהו שאתה אולי תוכל לעזור בו.

<אופיר גמליאל: אנחנו נמצאים בארגון של הכרה הדדית של שישים מדינות ואנחנו מחויבים להכיר מתוקף החברות בארגון, כולל מכון התקנים וחרמון, בבדיקות האלה גם תחת הסכם הכניסה לארגון.

<אופיר גמליאל: אני מקווה שזה סגור מבחינה משפטית, שלא נכיר ב-סיבי סקים, ב-סיבי סרטיפיקט ובסוף נהיה בהפרה.

<יעקב וכטל: לא הבנתי.

<אופיר גמליאל: כדי להכיר בבדיקות, אנחנו צריכים לחתום הסכם הדדיות עם גוף בינלאומי.

<אופיר גמליאל: ב-סיבי סקים יש מעל 300 מעבדות.

רועי פולקמן: איפה זה מפר?

רועי פולקמן: איזה סעיף אתה חשוב שזה מפר?

<יעקב וכטל: איך זה קשור להפרות?

<אופיר גמליאל: אני יוצא מנקודת הנחה שההכרה שלנו בתעודות של ה-סיבי סקים - - -

<יעקב וכטל: זה חלק מהתהליך.

<אופיר גמליאל: אנחנו לא צריכים הסכמים אינדיבידואליים.

<יעקב וכטל: אתה ב-סיבי סקים גם חתום על הסכם.

<אופיר גמליאל: הסכם גג עם הארגון עצמו.

<אילן בר: אופיר, לפי ההוראות של מכון התקנים, נוהל 401, מוגדר שם מתי מותר להכיר.

<אילן בר: אתה צריך לעבוד עם הנוהל הזה.

<אופיר גמליאל: אני רק רוצה לדעת שזה בסדר, שאנחנו לא צריכים לחתום, שמספיק הסכם הכניסה לארגון, להכיר.

רועי פולקמן: שאלה לגבי נוהל 401 כי באמת הוא עלה בדיונים.

רועי פולקמן: איך הוא נקבע לפי החוק החדש?

<יעקב וכטל: נוהל 401 הוא נוהל שמשמש את המכון אבל אומץ בהוראות הממונה על התקינה וקיבל את התוקף שלו מעצם זה שהוזכר בהוראות הממונה על התקינה.

<יעקב וכטל: זה צריך לעבור שינוי.

רועי פולקמן: החוק מתייחס לזה?

<סיגל מרד אברג'יל: יש סעיף שמתייחס.

<סיגל מרד אברג'יל: זה לא בעיצומים.

<ביעקב וכטל: הוראת המעבר.

<עדנה הראל: הוראת המעבר היא זמנית.

<עדנה הראל: יש את הסעיף בעמוד 10, סעיף 2ז(ד).

רועי פולקמן: נגיע לזה כי השאלה היא מי קובע את הנוהל הזה, מי מאשר אותו, איך הוא לא מהווה חסם.

<יעקב וכטל: מי שמאשר את הנוהל הזה, זה הממונה על התקינה.

<עדנה הראל: כבר דיברנו על זה.

<קריאה: סעיף 2ז(ד).

<עדנה הראל: סעיף 2ז(ד).

<עדנה הראל: הנחיות של הממונה על התקינה.

<עדנה הראל: בעצם הממונה על התקינה הוא האחראי הרגולטורי לאופן ביצוע הבדיקות והוא יעשה את ההוראות שצריך, נוהל 401, מסמכים וכולי.

רועי פולקמן: זה כולל שימוע להערות.

<עדנה הראל: כן.

<עדנה הראל: כתוב.

<יעקב וכטל: יש עוד הרבה נהלים אחרים מסביב שאנחנו נצטרך להתאים אותם או לכתוב אותם.

<יעקב וכטל: נהלים חדשים.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: הערות לכל סוגיית העיצומים.

<רז הילמן: הערה כללית ותגידו לי אם זה רק לפרוטוקול או שאפשר לתקן בחוק.

<רז הילמן: אני רוצה שיהיה ברור שכל הנושא של שמירת מסמכים שכתוב כמה פעמים גם בפקודת היבוא והיצוא וגם בחוק התקנים, ששמירת המסמכים יכולה להיעשות בצורה דיגיטלית ולא צריך לשמור העתקים קשיחים.

<איתי עצמון: זה לא כתוב.

<רז הילמן: צריך לכתוב את זה בחוק?

<איתי עצמון: אני חושב שהממונה אמור לקבוע את ההוראות בנושא הזה.

<יעקב וכטל: הסוגיה אם מדיה דיגיטלית או לא, זו סוגיה משפטית.

רועי פולקמן: מה הבעיה עם זה?

רועי פולקמן: אני מבין מה אתה רוצה אבל אני שואל את הצוות המקצועני מה הבעיה שבשנת 2016 המסמכים יישמרו באופן דיגיטלי.

<עדנה הראל: לא יודעת.

<עדנה הראל: זה לא נבדק.

<עדנה הראל: במזון בדקנו את זה קונקרטית.

<עדנה הראל: אני לא יודעת להגיד.

<רז הילמן: במזון זה נרשם.

<עדנה הראל: אני לא יודעת להגיד.

<עדנה הראל: בואו נדייק.

<עדנה הראל: במזון העניין הדיגיטלי היה במישור של הטלת חובות על חוליות בשרשרת העקיבות שהן לפעמים גורמים קטנים, עסקים קטנים וכולי.

<עדנה הראל: כאן אנחנו מדברים על המעבדות שה גורמים שמחזיקים מידע שיכול להיות שכן צריך לשמור את האוטנטיות שלו ולא רק את הצילום הדיגיטלי.

רועי פולקמן: מי יכול לקבוע את זה?

<עדנה הראל: הממונה.

רועי פולקמן: הבנתי שבמזון זה כן קיים.

<עדנה הראל: כן, אבל אני אומרת שבמזון זה לא קיים לגבי המקבילה של מעבדה מוכרת.

<עדנה הראל: זה קיים לגבי גורמים אחרים שהם גורמים של עסקים קטנים.

רועי פולקמן: מי יכול להכריע אם סוג המסמכים שיש היום בתיק פרויקט, כל מסמך הגיוני בעיני שיכול להיות דיגיטלי, אבל האם יש מניעה מקצועית שהמסמכים יישמרו דיגיטלית ולא בניירת?

<יעקב וכטל: מקצועית, מבחינתי, אין מניעה.

<יעקב וכטל: השאלה היא לגבי תוקף המסמכים שנשמרים דיגיטלית.

<יעקב וכטל: היום המכון מנהל את כל מאגר המידע שלו באופן דיגיטלי.

רועי פולקמן: עדנה, מה יניח את דעתך?

<עדנה הראל: אני הייתי רוצה שנוודא לא את עניין השמירה פוסט הבדיקה אלא לצורך העניין שלפני שאתה בודק אותנטיות, כשמגישים לך משהו, יש הבדל בין העתק קשיח ועותק דיגיטלי שלו.

<עדנה הראל: אני רוצה שנוודא את זה.

<עדנה הראל: הרי יש כאן הרבה שאלות של אותנטיות של בדיקות.

<סיגל מרד אברג'יל: כן נבהיר שכעניין של מדיניות וכמדיניות של המשרד, השאיפה היא לא לייצר הכבדה.

רועי פולקמן: מובן.

רועי פולקמן: תבדקו את זה.

רועי פולקמן: אני מבין שאולי יש מקומות מדויקים להחרגה.

רועי פולקמן: אני מבין אולי למה את מתכוונת, שאם אני מביא התעדה מחוץ לארץ שאומרת הלכתי ובדקתי ויש משמעות למסמך המקורי – שאני לא יודע להגיד אם הוא מזויף או לא מזויף וכולי – ובמקרים מסוימים כאלה שזאת לא המעבדה ייצרה את המסמך אלא בדיקת המסמך מחוץ לארץ שאומר אישור, אולי צריך את המסמך המקורי.

<עדנה הראל: למשל תעודות הסמכה.

<עדנה הראל: אני לא יודעת.

<עדנה הראל: לא בדקנו את זה.

<סיגל מרד אברג'יל: בכל מקרה, לעניין נוסח, זה נושא שבדקנו גם בשלב של העבודה שלנו עם הנסחות במשרד המשפטים וההבהרה שקיבלנו הייתה שזה לא עניין שצריך וחייב.

<איתי עצמון: אבל אם חברי הכנסת ירצו להבטיח שתהיה אפשרות כזאת, כמובן שצריך לעגן את זה בחוק.

<איתי עצמון: אם רוצים להבטיח שזה יקרה, זה צריך להיות בחוק.

רועי פולקמן: שלא יהיה אירוע שכביכול אם אני שומר דיגיטלית, זאת הפרה.

<עדנה הראל: הסעיף שהפנו אותי אליו בחוק המזון הוא, כמו שזכרתי, חל על העוסקים ולא חל על המעבדות, גם לא בחוק המזון, אנחנו קודם כל - - -

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: אם אי אפשר, אי אפשר.

<עדנה הראל: זאת מטריה אחרת.

<עדנה הראל: לא במקרה לא עשינו את זה במעבדות.

<עדנה הראל: אנחנו רוצים לבדוק את זה.

<עדנה הראל: לא בדקנו את זה.

רועי פולקמן: זה קלאסי לתיקון.

רועי פולקמן: בשנה הבאה.

רועי פולקמן: אנחנו ממשיכים.

<סיגל מרד אברג'יל: (7) אחרי סעיף 15 יבוא: "16.

<סיגל מרד אברג'יל: שינוי התוספת שר הכלכלה והתעשייה רשאי, בצו, לשנות את התוספת.

<סיגל מרד אברג'יל: תוספת (סעיף 2יב(א)(1)) תיק מוצר לגבי כל טובין שחל עליו תקן רשמי, הכולל את כל אלה: שם המוצר.

<סיגל מרד אברג'יל: שם תת המוצר.

<סיגל מרד אברג'יל: שם הדגם.

<סיגל מרד אברג'יל: ארץ הייצור.

<סיגל מרד אברג'יל: פרטי היצרן.

<סיגל מרד אברג'יל: לגבי כל משלוח, המסמכים שלהלן: חשבון מכר.

<סיגל מרד אברג'יל: רשמון כמשמעותו בסעיף 24 לפקודת המכס.

<סיגל מרד אברג'יל: שטר מסירה כמשמעותו בסעיף 18 לפקודת המכס.

<סיגל מרד אברג'יל: עותק הצהרת היבואן כאמור בסעיף 2ו, ככל שיש כזו.

<סיגל מרד אברג'יל: אישור ההתאמה לתקן, בהתאם להנחיות הממונה על התקינה.

<סיגל מרד אברג'יל: צילום המוצר והתוויות.

<סיגל מרד אברג'יל: מספרי אצוות ומספרים סידוריים, ככל שיש כאלה.

<סיגל מרד אברג'יל: תיעוד ערוצי ההפצה".

רועי פולקמן: הסבר לסעיף (7).

<יעקב וכטל: התוספת באה למעשה להסדיר את המסמכים והנתונים שצריכים להיות לגבי מוצר ולגבי אישורי משלוחים שהיו וזה בין היתר על מנת לאפשר את פעולת האכיפה וגם את העקיבות הנדרשת.

<קריאה: תסביר מה זה שם תת מוצר.

<יעקב וכטל: שם תת מוצר, יכול להיות שמוצר הוא טלוויזיה ויש טלוויזיות מסוגים שונים, טלוויזיות בטכנולוגיית לד וטלוויזיה בטכנולוגיות שונות.

<יעקב וכטל: זה תת מוצר.

<יעקב וכטל: תת מוצר הוא מוצר האב שיכולות להיות בו כמה משפחות של דגמים.

רועי פולקמן: הערות לתוספת.

רועי פולקמן: אין.

רועי פולקמן: נמשיך בסעיף 66.

<סיגל מרד אברג'יל: 66.

<סיגל מרד אברג'יל: תיקון פקודת היבוא והיצוא – תחילה ותחולה תחילתו של סיף 65, בתום שישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה, ואולם רשאי שר הכלכלה והתעשייה, בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לדחות, בצו, את מועד התחילה האמור בשתי תקופות נוספות שלא יעלו על שלושה חודשים כל אחת.

<סיגל מרד אברג'יל: על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי שר הכלכלה והתעשייה – תוספת של הוועדה – באישור ועדת הכלכלה של הכנסת להחיל בהדרגה, בצו, את הוראות סעיף 5, כולן או חלקן, בתקופת המעבר, לגבי סוגים מסוימים של טובין או סוגים מסוימים של בדיקות שמבצעת מעבדת בדיקה כהגדרתה בסעיף 2א לפקודת היבוא והיצוא כנוסחו בסעיף 65(2) לחוק זה.

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין זה, "תקופת המעבר" – התקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד מועד התחילה האמור בסעיף קטן (א).

<סיגל מרד אברג'יל: נשאלנו שאלה באילו נסיבות יחליט השר להחיל את התיקון המוצע בהדרגה.

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו היינו עדים כאן בוועדה לדיון על הצורך בהדרגה ובעצם זה משהו שיהיה תלוי בהתארגנות של המעבדות המוכרות, התחומים שייכנסו מעבדות מוכרות ובהתאם לזה בעצם תתבצע התחולה.

<יעקב וכטל: תקופת המעבר שנקצבה, המטרה של סעיף קטן (ב) היא שגם אם נקצבה תקופת מעבר של שישה חודשים, אם יש את התשתיות המתאימות ואת היכולת לפני תום תקופת המעבר, אפשר להפעיל מודולים מסוימים מתוך הבדיקות לפני תום תקופת המעבר.

<יעקב וכטל: זו הכוונה.

<סיגל מרד אברג'יל: לשם גילוי נאות אנחנו כן נאמר שאנחנו סקפטיים לגבי היכולת לעמוד בתקופת המעבר.

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו מקווים מאוד שנצליח לעמוד בשישה פלוס שלושה חודשים.

<סיגל מרד אברג'יל: זאת תקופה מצומצמת ויש כאן הרבה מאוד פעולות שצריכות להתבצע.

<עידו סופר: כרגע זה שישה פלוס שלושה פלוס שלושה חודשים.

<עידו סופר: זה המצב.

<עידו סופר: זאת עמדת הממשלה נכון לעת זו.

<יורם סמואל: איזה סיכוי פרקטי יש לכם להשיג את הסכמת שר הכלכלה ושר האוצר באישור הוועדה וכל זה כדי להאריך על כל תקופה של שלושה חודשים?

<יורם סמואל: אחר כך לחזור תוך שלושה חודשים.

<יורם סמואל: ייקח לכם שישה חודשים רק להשיג את החתימה.

<יעקב וכטל: ואיזה סיכוי יש לנו להשיג את זה בלי שיהיו לנו תשתיות?

<יורם סמואל: אין סיכוי שתאריכו או שתאריכו באופן פרקטי בלי חתימות.

<איתי עצמון: אלה סעיפים מאוד מקובלים.

<איתי עצמון: יש כאלה גם בדברי חקיקה אחרים וכאשר העניין דחוף, הצליחו להחתים את כל השרים שנדרשים לפי הסעיף.

<יורם סמואל: בוודאי.

<יורם סמואל: היינו צריכים להביא לוועדה את המחירון שלנו לפני שלוש שנים, נדמה לי, או משהו כזה.

<סיגל מרד אברג'יל: 67.

<סיגל מרד אברג'יל: תיקון פקודת היבוא והיצוא – הוראות מעבר הוראות נוהל מת"י מספר 401 בנושא בדיקת טובין מיובאים (מתן אישור ת"ר), שפורסם ביום כ"ט בתשרי התשע"ג (15 באוקטובר 2012) באתר האינטרנט של מכון התקנים הישראלי וכן תנאים מיוחדים לבדיקת טובין מיובאים שנקבעו על ידי מכון התקנים הישראלי בהתאם לנוהל האמור, יראו אותם כהנחיות שקבע הממונה על התקינה לפי פקודת היבוא והיצוא, כל עוד לא שונו או בוטלו על ידי הממונה על התקינה.

<סיגל מרד אברג'יל: התנאים המיוחדים לבדיקת טובין מיובאים שנקבעו על ידי מכון התקנים הישראלי כאמור, יועמדו לעיון מעבדות מוכרות לצורך ביצוע בדיקות בהתאם להוראות פקודת היבוא והיצוא.

<איתי עצמון: אני מניח שגם התנאים המיוחדים שנקבעו על ידי מכון התקנים צריכים להתפרסם כפי שמתפרסם הנוהל.

<סיגל מרד אברג'יל: ודאי.

<יעקב וכטל: אבל אושרו על ידי הממונה על התקינה.

<יעקב וכטל: כל התנאים שנקבעו על ידי המכון אושרו על ידי הממונה על התקינה.

<איתי עצמון: בנוסח המוצע לא מובהר שגם התנאים האלה צריכים להתפרסם.

<איתי עצמון: זה יעמוד לעיון אבל השאלה למה שלא יתפרסמו באותו אופן שמתפרסם הנוהל באתר המשרד.

<איתי עצמון: אם רואים את ההנחיות האלה כהוראות הממונה על התקינה, שאלה בעצם הנהלים שיסדירו הרבה מאוד תחומים לפי התיקון המוצע, אני חושב שצריך לתת להם פרסום.

<סיגל מרד אברג'יל: יש נושאים שהם לא פתוחים לידיעת כולם לגבי מדיניות בדיקה.

<סיגל מרד אברג'יל: יש הסדרים שונים לגבי יבואנים שונים בהתחשב בניסיון שלהם, בניסיון שנצבר מולם.

<יעקב וכטל: זאת לא הכוונה.

<קריאה: זה לא מופיע בנספחים, הנושאים הפרטניים האלה.

<קריאה: הנספחים הם כלליים לכל היבואנים.

<איתי עצמון: אם מדובר על הוראות כלליות, ברור שהן צריכות להתפרסם.

<יעקב וכטל: הנספחים ידועים גם היום ליבואנים.

<יעקב וכטל: אני רק לא זוכר אם הם מפורסמים במכון התקנים.

<איתי עצמון: כרגע הם לא מפורסמים.

<איתי עצמון: מהנוסח גם קשה לדעת לאילו נושאים אתם מתכוונים.

<איתי עצמון: כתוב כאן שיראו אותם כהנחיות שקבע הממונה לפי הפקודה.

<איתי עצמון: הפקודה מסמיכה את הממונה לקבוע הוראות בהרבה מאוד נושאים.

<סיגל מרד אברג'יל: לעניין עבודת המעבדות המוכרות.

<יורם סמואל: אני חושב שלהפך, אנחנו צריכים להכניס סעיף פטור מפרסום ברשומות.

<יורם סמואל: יש כאן הנחיות בנות פועל תחיקתי למאות.

<יורם סמואל: אני מניח שאין כוונה לחכות לכל דבר.

<איתי עצמון: לכל הפחות שיפורסמו באתר משרד הכלכלה.

<יורם סמואל: שיפורסמו באתר המשרד אבל שיהיה פטור מפרסום ברשומות.

<איתי עצמון: אני לא בטוח שמחויב פרסום ברשומות.

<איתי עצמון: אני אשמח לשמוע התייחסות נציגי הממשלה.

<יורם סמואל: לא בטוח אבל תהיה עתירה מינהלית שכן בטוח.

<איתי עצמון: אשמח לשמוע התייחסות.

<יורם סמואל: אתה לא יכול להיות במקום בית משפט.

<אילן בר: מוגדרים כאן התנאים המיוחדים.

<אילן בר: יועמדו לעיון המעבדות.

<אילן בר: זה יותר מדי אפור.

<אילן בר: קודם כל, למכון התקנים יש את נספחי שין ובהסבר מטה כתוב שאלה כנראה מסמכי שין, אבל זה רק סוג אחד.

<אילן בר: יש למכון התקנים נהלים פנימיים ויש לו גם נהלים שמקלים בכל מיני מקרים.

<יעקב וכטל: זה מופיע בנוהל 401.

<אילן בר: חוץ מנוהל 401 יש עוד נהלים.

<יעקב וכטל: נוהל 401 ומסמכי ה-שין, הם אלה שמגדירים את משטר הבדיקות והנהלים המיוחדים.

<יעקב וכטל: נוהל מיוחד הוא נוהל שנקבע לכל תקן או לכל מוצר וזה נספח ה-שין.

<אילן בר: יש נהלים נוספים.

<אילן בר: לשם הדוגמה, אנחנו בתחילת הדרך צריכים להשתמש למשל במחירון.

<אילן בר: כמחיר גג.

<סיגל מרד אברג'יל: ממש לא.

<אילן בר: אני יכול לקחת היום איזה מחיר שאני רוצה?

<קריאה: דרך אגב, אנחנו תומכים בדעתך.

רועי פולקמן: אני רוצה להבין את כל הנושא של נוהל 401.

רועי פולקמן: כתוב כאן שיפרסם אותו, זה מכון התקנים, ומי שאחראי על זה, זה אתה.

רועי פולקמן: כלומר, הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: אין כאן תלות אם כן יפרסם או לא יפרסם, כן יקבע או לא יקבע.

רועי פולקמן: שוב, כדי שלא יהיו עוד ערוצים לעיכוב.

<יעקב וכטל: נוהל 401, כפי שמוגדר כאן בחוק, כל עוד לא פורסם נוהל אחר במקומו, הוא הנוהל המחייב.

רועי פולקמן: אבל מחר המכון יכול לשנות את הנוהל הזה.

<יעקב וכטל: הוא לא יכול.

<יעקב וכטל: הוא חייב אישור שלי על כל שינוי.

<יעקב וכטל: הנוהל הזה מאושר.

<יעקב וכטל: גם מסמכי ה-שין.

רועי פולקמן: נכון למחר מקפיאים מצב, זה הנוהל וכל שינוי שיהיה, חייב אישור שלך.

<יעקב וכטל: חייב אישור שלי.

רועי פולקמן: לכן זה לא יכול להוות חסם.

<יעקב וכטל: נכון.

<יורם סמואל: אבל זה המצב גם היום.

רועי פולקמן: אומרים שזה לא כתוב ואולי זה צריך להיות כתוב.

<אילן בר: יעקב, עוד שאלה.

<אילן בר: יש דבר כזה שנקרא הוראת שעה ויש דבר כזה שנקרא הוראת שעה במכון התקנים?

<יעקב וכטל: יש דבר כזה שנקרא הוראות שעה במכון התקנים שמתייחסות לנהלים הפנימיים שלהם ולא יכולות לשנות את משטר הבדיקות.

<יעקב וכטל: זה אושר על ידי.

רועי פולקמן: כלומר, מי שקובע את משטר הבדיקות, זה הממונה על התקינה.

<יעקב וכטל: הממונה על התקינה אישר ועיגן את החוקיות או את המעמד של הנוהל הזה בהוראת הממונה על התקינה.

רועי פולקמן: את זה הבנתי.

רועי פולקמן: השאלה אם זה צריך להיות כתוב בחוק בצורה מפורשת שמי שקובע את נהלי הבדיקה באופן מלא, זה רק הממונה על התקינה.

<יעקב וכטל: אין בעיה.

רועי פולקמן: זאת אומרת, זה צריך להיות ברור שהגורם היחיד המוסמך זה הממונה על התקינה.

<ליאור הינקוס: השחרור הוא על עמידה בתנאים שקבע הממונה על התקינה.

<איתי עצמון: אני חושב שצריך להבהיר את זה.

<סיגל מרד אברג'יל: את ההערה האומרת שיפורסמו באתר המשרד, אנחנו מקבלים ונוסיף.

<סיגל מרד אברג'יל: נתתי תשובה שגויה ואני רוצה להעמיד דברים על דיוקם.

<סיגל מרד אברג'יל: היום סעיף 12ג לחוק התקנים כן קובע שמחירון יימסר לעיון הציבור במשרדי המכון וכן יפורסם באתר האינטרנט של המכון וברשומות, הוא טעון פרסום ברשומות.

<סיגל מרד אברג'יל: זאת אומרת, היום יש פומביות למחירון.

<סיגל מרד אברג'יל: כל עוד לא שינינו את הסעיף, מה שממילא פומבי – יישאר פומבי.

<סיגל מרד אברג'יל: אנחנו לא מייצרים כאן הסדר מיוחד ולא מבטלים את ההסדר.

<יורם סמואל: אנחנו מקווים שאתם כן מבטלים את ההסדר לגבי המחירון.

<יורם סמואל: זה מה שביקשנו.

<יורם סמואל: לכן גם את הפרסום שלו.

רועי פולקמן: מי שמאוד יקשה עליו ללכת כי הוא תכנן להיות כאן עד שעה מאוחרת יותר, אנחנו דנים על הגפ"ם בוועדת הכלכלה ואתם מוזמנים לעבור לשם.

רועי פולקמן: מי שמעניינת אותו עוד רפורמה בשוק הגפ"ם, מוזמן לישיבת ועדת הכלכלה.

רועי פולקמן: אלה ימים מעניינים בכנסת.

רועי פולקמן: קודם כל, תודה לכולם על הסבלנות ועל העבודה הקשה שנעשתה על ידי הצוות הממשלתי ממשרדי הממשלה.

רועי פולקמן: אנחנו כן נמצאים בסד זמנים.

רועי פולקמן: יש לנו הרבה הערות שנאמרו במהלך הדיון היום שצריכות להיות מוטמעות בהצעת החוק.

רועי פולקמן: כמו שאמרתי בתחילת הדיון, אנחנו נדייק את אותם מקומות בהם יש לא מעט דברים שנאמרו כאן, יש להם הסכמה ויובאו נוסחים מתוקנים.

רועי פולקמן: יש הערות שהגיעו מהצוות המשפטי.

רועי פולקמן: יש מספר דברים, הם מאוד ברורים ויש לי את הרשימה, שאלה סוגיות במחלוקת.

רועי פולקמן: לחלק מן הסתם אנחנו לא מסכימים וחלק דורש עוד בירור וליבון ואנחנו נעשה את חלקן אופ ליין כדי להגיע עם נוסחים ככל האפשר פתוחים, על גמישות הוועדות, על לוחות הזמנים, על המעבדות בחוץ לארץ, על מאגר המידע וכולי.

רועי פולקמן: יש כמה דברים שהם ברורים והם המרכזיים שעוד נשארו לנו פתוחים כמו הרכב הוועדות לגביהן היו הערות.

רועי פולקמן: אם תרצו, כנושאי ליבה.

רועי פולקמן: את רוב הדברים ננסה ללבן לפני כדי להגיע עם נוסחים מוסכמים ואז יהיה מאוד ברור היכן הפערים.

רועי פולקמן: תודה רבה לכולם.

רועי פולקמן: הישיבה נעולה.