ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 475, 2017-03-20 09:30

איתן כבל: בוקר טוב לכם, יום שני, מתחילים שבוע לפני יציאת הכנסת לפגרת הפסח.

איתן כבל: ברשותכם, יש לנו סדר-יום מאוד חשוב ומאוד מעניין, כמעט כולו עוסק בנושאי משרד התחבורה בדרכים כאלה ואחרות.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, רשמת פרלמנטרית, דובר, אורחים נכבדים, חברים, חבר הכנסת פורר, אדוני המנכ"ל, יעקב גנות, הנושא הראשון שעל סדר-יומנו הוא האגרות של רשות שדות התעופה הנגבות מחברות התעופה והנוסעים.

איתן כבל: ברשותכם, אני רוצה לומר כמה מילים בקצרה.

איתן כבל: יש פה נציג של האוצר?

<קריאה: הם עדיין לא הגיעו.

איתן כבל: ברשות

איתן כבל: כם, אני רוצה לומר כמה מילים בעניין הזה, חבל שנציג האוצר עדיין לא הגיע.

איתן כבל: יש כאן לשיטתי ולגישתי איזושהי בעיה שהיא לא רק נקודתית לרשות שדות התעופה, היא בכלל.

איתן כבל: רשות שדות התעופה גובה אגרות, התפיסה של גביית האגרה מדברת על כך שהם פועלים באיזה סוג של משק סגור, שמהמשק הסגור הזה הרשות אמורה לפתח את כל ענייני התעופה לסוגיהם, או כל מה שנמצא בתחום הטיפול שלכם, אלא שאנחנו מוצאים את עצמנו פעם אחר פעם שקופתה של רשות שדות התעופה מתמלאת, האוצר שולח יד אל תוך הכיס של הרשות ולוקח את הכסף עבור עצמו.

איתן כבל: אז אני אומר, ממה נפשך?

איתן כבל: אם יש גביית יתר בואו נוריד את האגרות, בעיקר על האזרחים.

איתן כבל: אם הכסף נדרש, אדוני המנכ"ל – והוא אכן נדרש, כי ברור למשל שהשדה הנוכחי צר מלהכיל, ועוד לא עסקנו בשדה החדש שהולכת ומסתיימת בנייתו באילת, ועוד לא דיברנו על השדה המשלים, הכספים האלה אמורים להגיע מאיזושהי קופה בסופו של עניין.

איתן כבל: אני ארצה, כשיגיע לכאן נציג האוצר – לא שהוא כנראה סמכות, בכל הכבוד לו, לתת לי את התשובות, אבל זה חלק מהעניין שגם אני אבקש כוועדה שנתייחס, עודד פורר, לעניין הזה.

איתן כבל: ברשותך, אדוני יציג בפנינו את העניינים?

עודד פורר: אני אבקש, מאחר וביקשתי את הדיון.

איתן כבל: נכון, אני מתנצל, זה נושא לדיון - - -

עודד פורר: זה לא דיון מהיר, אני פניתי אליך במכתב בבקשה לקיים דיון.

איתן כבל: אדוני צודק, סליחה.

עודד פורר: זה בסדר גמור.

איתן כבל: יש לך פריבילגיה אצלי.

עודד פורר: חיכינו לדיון לא מעט זמן, רצינו מסמך של המ"מ וכו'.

איתן כבל: נכון.

איתן כבל: הוועדה הזאת ועדה עמוסה, ברוך-השם, אנחנו לא מתלוננים.

איתן כבל: ברשותך, יש גם עבודה של הממ"מ אז אם תרצה גם - - -

עודד פורר: אני אתייחס אליה קצת ואחר כך הם יציגו.

איתן כבל: בבקשה, עודד.

איתן כבל: אחר כך נשמע את המנכ"ל ונפתח את הדיון.

עודד פורר: אני שמח שהצטרף אלינו מנכ"ל משרד התיירות גם.

עודד פורר: אדוני, אני פניתי אליך בבקשה לקיים דיון על העניין הזה מתוך ראייה בכלל של מצב התיירות במדינת ישראל.

עודד פורר: תראה, אני זוכר שכשהייתי מנכ"ל משרד הקליטה נסע פורום המנכ"לים לפולין, למצעד החיים, ביקרנו בקראקוב, הייתי עם אמיר ושמענו כמה תיירים מגיעים לקראקוב בשנה – 3.5 מיליון, אדוני.

עודד פורר: כמה תיירים מגיעים בשנה בממוצע למדינת ישראל?

עודד פורר: אנחנו מגרדים את ה-3 מיליון תיירים מלמטה, לדעתי לפחות כך בשנים האחרונות בממוצע.

עודד פורר: מסתבר שבתוך השוק התחרותי הזה אחת הבעיות המרכזיות היא האגרות שנגבות מהנוסעים ומהמטוסים מהסיבה הפשוטה: שעכשיו כשרוצים לתת עסקאות גדולות, רוצים לתת טיסות זולות ורוצים להביא לפה, כשאני מדבר על מסות, על קווים של תיירים שמגיעים ממדינות מסוימות, האחוז הזה הוא אחוז משמעותי, בטח אם אני מסתכל לפי הדוח של הממ"מ, שאנחנו מגלים שמשמעותית גובה מסי כרטיסי הנוסעים וחיובי שדות התעופה בטורקיה, בפולין, בספרד, ביוון, זולים מישראל.

עודד פורר: לפי נתונים של רשות שדות התעופה לפחות – כך על פי המסמך של הממ"מ – גובה האגרות הוא בין 5% ל-9% מעלות הטיסה.

עודד פורר: זה משמעותי.

עודד פורר: לפי הנתונים של יאט"א הם מדברים על 10% מעלות הטיסה, ומהניתוח לפחות שקיבלנו מחברת "אל-על" אגרת הנחיתה למטוסי "בואינג" היא מהגבוהה ב-60 נמלי תעופה בעולם, בגובה של 50% מעל הממוצע.

עודד פורר: כשאתה לוקח את כל הנתונים האלה ביחד ואתה אומר:

עודד פורר: אז למה אנחנו לא מגיעים למספרי תיירים גבוהים?

עודד פורר: אז נכון שיש הרבה מאוד נתונים אחרים אבל אם אני מסתכל על השוק התחרותי של קבוצות גדולות שהן צריכות לשקול האם הן מגיעות לטורקיה או ליוון או לישראל, אז בהחלט ישראל לא נמצאת על המפה, בין היתר בגלל העניין הזה של האגרות.

עודד פורר: עשו מהלך נכון שבאמת שדה התעופה שייפתח בתמנע יהיה פטור מאגרות.

עודד פורר: אני לא יודע לכמה זמן זה יהיה אבל זה נותן מענה לאזור מסוים.

עודד פורר: בסוף, המסה הקריטית של התיירים שצריכה להגיע לפה, לא צריכה להגיע רק לאילת, יש לנו את ירושלים, יש לנו את תל-אביב, יש לנו את ים המלח, יש מספיק אתרים אחרים שדרכם אנחנו רוצים למצוא את התיירים מגיעים.

עודד פורר: הפטור שניתן הוא לא מספיק במובן הזה של מה שניתן לשדה התעופה בתמנע.

עודד פורר: צריך להבין מה המשמעות של כל 100,000 תיירים למדינת ישראל: כל 100,000 תיירים – 4,000 משרות, אנחנו מדברים על עשרות מיליוני דולרים לתוך המשק הישראלי, שמעבר למשרות שאנחנו מדברים עליהן באופן ישיר יש את כל המערכת מסביב.

עודד פורר: אז בא משרד האוצר ועושה את פלא הפלאים – הוא לוקח את כסף מרשות שדות התעופה.

עודד פורר: בסדר, נצבר כסף בקופת הרשות, זה כסף ציבורי, הכסף הזה אמור לחזור למדינה, אבל במקום זה היה ראוי להשתמש בכסף הזה כדי להוזיל את האגרות.

עודד פורר: משרד התיירות עושה מהלך שהוא מסבסד, אדוני, הוא מסבסד מטוסים וטיסות - - -

<אמיר הלוי: לא מסבסד – מתמרץ.

עודד פורר: מתמרץ, לא מסבסד.

עודד פורר: מתמרץ מטוסים להגיע לכאן בזה שהוא משלם לחברות התעופה את הגובה של האגרות שהן משלמות לרשות שדות התעופה, שאחר כך רשות שדות התעופה מחזירה את זה לאוצר.

עודד פורר: אני לא יודע כמה כסף עוד נופל בדרך בתוך כל המשולש הקדוש הזה, אבל בהחלט אין מקום לעניין הזה.

עודד פורר: יש מקום להוזיל משמעותית את האגרות, לאפשר אגרות גם דיפרנציאליות – טיסות מסוימות שיהיו עם אגרות הרבה יותר זולות, משמעותית, לא רק אלה שעוברות דרך טרמינל 1 – ולאפשר גם לטיסות להגיע לפה כטיסות יותר זולות על מנת שנראה מסה יותר גדולה של תיירים שנכנסת למדינת ישראל.

עודד פורר: הכסף שיחזור לאוצר בסוף מהתיירים האלה שיבלו פה, הוא גבוה לעין ערוך ממה שאנחנו נפסיד מכך שנוריד את האגרות.

איתן כבל: תודה, אדוני.

איתן כבל: יעקב, לפני שאני אעביר אליך, כי בכל זאת אתה - - -

<יעקב גנות: הנאשם.

איתן כבל: לא, חס וחלילה, לא נאשם, ממש לא ממקום כזה, כי אנחנו רוצים לצאת מפה עם איזה כיוון.

איתן כבל: בבקשה, אדוני, מנכ"ל משרד התיירות.

<אמיר הלוי: לפני גנות?

איתן כבל: כן.

איתן כבל: אני אגיד לך גם למה – כי אתה לא זה שיכול לקבוע איך תהיינה האגרות.

איתן כבל: אבל בסופו של עניין - - -

עודד פורר: הוא הנפגע.

איתן כבל: אני לא רוצה להגיד.

עודד פורר: לא הנפגע, אוקיי.

איתן כבל: אני לא יודע אם זו המילה המדויקת אבל בסופו של עניין כל נושא האגרות קשור קשר בל ינתק מהמקום בו אתה נמצא, מעבודתך כמנכ"ל משרד התיירות.

איתן כבל: זה קשר חד וברור.

<אמיר הלוי: תודה.

<אמיר הלוי: אדוני היושב-ראש, תראו, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה באמת מצוין עם רשות שדות התעופה.

איתן כבל: ברשותך, רק מילה.

איתן כבל: אני רוצה לברך את תלמידי ותלמידות כיתה ט' בבית-הספר על שם יצחק רבין בראשון-לציון.

איתן כבל: אני רואה רק תלמידות אז ברוכות הבאות, אני מקווה שיהיה לכם כיף היום בכנסת.

איתן כבל: בבקשה, אדוני.

<אמיר הלוי: אני קודם כל רוצה לציין באמת את שיתוף הפעולה המצוין שיש לנו עם רשות שדות התעופה.

<אמיר הלוי: סך הכול, צריך להגיד את זה, זה שדה שמנוהל בצורה יוצאת מן הכלל בהשוואה לשדות בעולם, מתוחזק, שירות טוב לנוסע, ואנחנו רואים את זה גם בפרמטרים של סקרים שעושים, ובסקרים שעושים, צריך להגיד את זה, שדה ברמה מאוד מאוד גבוהה.

<אמיר הלוי: את זה צריך להגיד.

<אמיר הלוי: אנחנו במין מצב אבסורדי שאני חושב שפה הוא לב הבעיה, שהמדינה צריכה להחליט מה אנחנו רוצים יותר – להוציא את הישראלים או להביא תיירים.

<אמיר הלוי: פה לב הבעיה.

<אמיר הלוי: המשרד שלנו עשה מאמצים מאוד גדולים, השר הצליח להגדיל את תקציב השיווק מ-200 מיליון שקל למעל חצי מיליארד שקלים השנה.

<אמיר הלוי: כשאני בודק את האחוז שאנחנו מוציאים היום כדי לתמרץ טיסות – אני לא אוהב את הסבסוד, זה לא סבסוד, המנכ"לים של חברות ה-low-cost אומרים "הפחתת עלויות", הם לא קוראים לזה גם תמרוץ, הם אומרים: תעזרו לנו להפחית עלויות, כך הם מגדירים את זה – אנחנו מגיעים פה לאחוז משמעותי מאוד מתקציב השיווק של מדינת ישראל, של משרד התיירות, שהולך על אותו מהלך.

<אמיר הלוי: המטרה של אותו מהלך היתה – קודם כל התחלנו עם שדה התעופה בדרום, עם עובדה - - -

עודד פורר: מהלך אבל שהצדיק את עצמו.

<אמיר הלוי: כן, כי באילת לפני שנתיים היו ארבע טיסות, השנה אנחנו מעל 20 ושנה הבאה יהיו 40, וזה מה שעשה תמרוץ של 45 יורו עם עוד השתתפות חלקית של המלונאים.

<אמיר הלוי: אני חושב שראינו מה זה עושה.

<אמיר הלוי: אנחנו רואים מה קורה בעולם.

<אמיר הלוי: העולם השתנה.

<אמיר הלוי: כל עולם התעופה השתנה.

<אמיר הלוי: אנחנו פה, במדינת ישראל, צריכים לעשות את ההתאמות.

<אמיר הלוי: רשות שדות התעופה – שאני אומר עוד הפעם, עושה עבודה מצוינת בהרבה מובנים – בכל מה שקשור לאגרות, אנחנו עוד עובדים על אותה תקנה 14, שאני חושב שהיא כבר בערך בת 25-30 שנה, כשעוד לא היה low-cost, כשהיום הם בערך נתח של 30% מהשוק, פלוס-מינוס.

<אמיר הלוי: היה רק מוביל אחד במדינת ישראל, מוביל לאומי שהוא היה ממשלתי, וכל התקנה הזאת, ממה שאנחנו רואים, לא מתאימה למציאות שאנחנו צריכים היום להתמודד אתה.

<אמיר הלוי: מדינת ישראל משקיעה הרבה מאוד תקציבים בלשכנע את התיירים להגיע לישראל, שמסביבנו אנחנו יודעים בדיוק את המצב.

<אמיר הלוי: אנחנו סך הכול אי בטוח וזה מה שתיירים מרגישים, בטח בשנתיים האחרונות עם כל מה שקרה באירופה.

<אמיר הלוי: אבל בסוף אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאנחנו מתחרים עם שדות תעופה באוסטריה, בוינה ובאינסבורק, בסקנדינביה, בשדות אחרים באירופה ובארצות-הברית שמתמרצים חברות להגיע אליהם.

<אמיר הלוי: אנחנו מדינה יקרה בכל פרמטר שבודקים, אז המכשול שיש לנו בלהביא תיירים הוא מחברות תעופה שמשלמות פה אגרות מאוד גבוהות ולא מקבלות הנחות, דרך זה שאחרי זה הם נוחתים פה והכול יקר, הבירה מאוד יקרה כי התייר שמגיע לשדה בוינה – ישבו עם השר לפני שבועיים, מנכ"ל "איר אינדיה" ואמר לו: וינה נותנים לנו חבילה של הטבות כדי לנחות באוסטריה, לעשות קו ישר של דלהי-וינה, ומה אתם נותנים לנו?

<אמיר הלוי: לא שטח פרסום, לא משרד בשדה, לא הטבה כספית, לא הנחה, שום דבר.

<אמיר הלוי: בוינה הם גם מקבלים את זה וגם התיירים שהם מביאים, אז בירה עולה שני יורו ולא כמו בארץ, חמישה יורו.

<אמיר הלוי: אז תבינו שבסוף, כשאנחנו רוצים להיות אטרקטיביים, רוצים להיות תחרותיים, צריך בכל דרך להוריד את העלויות ואת המחירים.

<אמיר הלוי: בסוף זה מתגלגל לצרכן.

<אמיר הלוי: לכן אנחנו חושבים שהמצב הלא נורמלי הזה, ששר הלך והגדיל תקציב שיווק ושכנע את משרד האוצר שכך הוא יביא יותר תיירים ובסוף מה שמשרד האוצר עושה זה את כל המעגל - - -

עודד פורר: עושה לופ.

<אמיר הלוי: עושה לופ, שמצד אחד נותנים לנו תקציב, מצב שני דואגים שבקופת רשות שדות התעופה תוכלו לקחת אגרות וייוצרו שם עודפי מזומנים כאלה גדולים, ומהצד השלישי, במקום לקחת את זה, להוריד את זה, לדאוג שהכול יהיה תחרותי ויבואו רגיל, אז עושים דרך כזאת שנותנים לנו כסף כדי שאנחנו ניתן תקציב לרשות שדות התעופה במקום האגרות שלה.

<אמיר הלוי: זה מצב שהוא מעוות, גורם לכך שאנחנו לא תחרותיים.

<אמיר הלוי: אם רוצים להביא לפה עוד תיירים – וכל תייר, חבר הכנסת פורר, משאיר פה בערך בממוצע 1,500 דולר, התיירים החדשים, מסין ומהודו, אלה שאנחנו רואים את המספרים שגדלים, הרבה יותר – פה צריך להחליט מה אנחנו רוצים.

<אמיר הלוי: השיטה הקיימת, שיטת האגרות, צריכה לעבור אדפטציה, צריכה לעבור ריענון.

<אמיר הלוי: צריך לראות איך בעולם, גם ביעדים שאין להם את הבעיות שלנו יש, מתמרצים חברות, נותנים להן הנחות, נותנים להן עדיפות בשעות שפל.

<אמיר הלוי: יש אלף ואחת שיטות לתמרץ את החברות האלה להגיע לפה.

<אמיר הלוי: אני באמת נקווה שאנחנו נוכל, אחרי האתגרים הגדולים שרשות שדות התעופה עמדה בהם, אם זה התקצוב של הזרוע הרביעית ואם זה שדה התעופה החדש בתמנע, שהוא שדה שאמור להיפתח – אנחנו לא יודעים בדיוק מתי אבל אני מקווה במהלך השנה הקרובה.

<אמיר הלוי: כל זה תוקצב, עכשיו צריך לעשות את הצעד שגם יביא את החברות, כי היום, אני חייב להגיד את זה, ברגע ששר התיירות יחליט שאנחנו מפסיקים על חשבון תקציב השיווק של משרד התיירות לתמרץ את השדה בתמנע, באותו רגע החברות יפסיקו לטוס לשם, ב-90% יפסיקו.

<אמיר הלוי: אדוני מנכ"ל רשות שדות התעופה, אני נפגש אתם בחודש האחרון, כמעט עם כולן.

<אמיר הלוי: ברגע שלא יהיה תמרוץ – והם רוצים לדעת ודאות עתידית – ברגע שאנחנו לא מתמרצים, באותו רגע הם לא נוחתים, ואני אומר את זה בכל האחריות.

איתן כבל: תודה למנכ"ל משרד התיירות שהציג את הדברים בצורה מאוד ברורה.

איתן כבל: האוצר הגיע?

איתן כבל: אפשר לברר?

<לאה ורון: כן, אדוני.

איתן כבל: זה לא לעניין.

עודד פורר: הוא אחד הפיבוטים בדיון.

איתן כבל: יעקב גנות, בבקשה, מנכ"ל רשות שדות התעופה.

איתן כבל: אם תוכל לתת לנו סקירה קצרה מה המשמעויות, איך אתם עובדים מול האוצר, בבקשה.

<יעקב גנות: קודם כל, יש לי הרגשה לא טובה שכנראה אנשים לא מודעים למה שקורה בארץ.

<יעקב גנות: לפני שעתיים, בשש – עשינו ארבע פעמים ישיבות, הביאו טונה של ניירות – אומר לי ראש מטה רשות שדות התעופה: אני טס להונגריה, אני שואל אותו: אוקיי, נו, כמה זה עולה?

<יעקב גנות: איפה אתה מתאכסן?

<יעקב גנות: כי אני במקרה הייתי בהונגריה, אני דובר את השפה.

<יעקב גנות: הוא אומר: נוסע למלון קמפינסקי.

<יעקב גנות: יופי, מלון מעולה.

<יעקב גנות: אמרתי: תגיד לי, לא נעים לי, בכל זאת אני פנסיונר של שב"ס, עובד, לא מתלונן ברוך-השם, אמרתי: תגיד לי, מאיר, כמה זה עולה לך? הוא אומר: אני אגיד לך – 400 שקל ללילה לזוג.

<יעקב גנות: רבותי, אנחנו מדברים באילת – 2,500 שקל ללילה.

<יעקב גנות: אנחנו מדברים פה על ארבעה דולר, על שני דולר – 2,000 ומשהו שקל ללילה לחדר.

<יעקב גנות: אנחנו מדברים על יוקר להביא תיירים – איפה תביא תיירים?

<יעקב גנות: אין להם איפה להתאכסן.

<יעקב גנות: לנסוע לתל אביב ולבלות בלילה, לא כולל מסעדה – 500 שקל.

<יעקב גנות: אנחנו מדברים פה על ארבעה דולרים, למה?

<יעקב גנות: כי זה הכי פופוליסטי.

<יעקב גנות: אני אמשיך.

<יעקב גנות: הוצאתי - - -

עודד פורר: אני מציע, אדוני, שתתייחס לעניין ולא לדברים אחרים, כי, תשמע, יש הרבה מאוד בעיות במדינת ישראל, בוא נתייחס לעניין האגרות.

עודד פורר: מחירי המלונות – גם בזה צריך לטפל, אבל זה לא נושא הדיון.

<יעקב גנות: אדוני, קיבלתי את ההערה ואני אתייחס בהתאם, ואני מתנצל שאני מתלהב אבל אין לי הרבה הזדמנויות.

איתן כבל: זה בסדר, יעקב.

עודד פורר: באת למקום הנכון – להתלהב.

<יעקב גנות: פעם הייתי פה בן בית, עכשיו רק את לאה אני עוד זוכר, אני כבר לא בא לפה.

<לאה ורון: אני זוכרת גם אותך ומאוד לחיוב.

איתן כבל: כולנו.

איתן כבל: בבקשה, אדוני.

<יעקב גנות: בדקנו כמה האגרות שלנו לעומת אגרות במקומות שונים בעולם, לא בבוקרשט אלא מקומות כמו לוקסמבורג, ליטא, אוסטריה, איסלנד, נורבגיה, בריטניה, קנדה, ארצות הבירת, אוסטרליה, צרפת, אנחנו בדיוק באמצע.

<יעקב גנות: בדיוק באמצע.

<יעקב גנות: אבל מה?

<יעקב גנות: ואני אתייחס גם ל-2.5 מיליארד המפורסמים.

<יעקב גנות: אבל מה?

<יעקב גנות: אנחנו, בניגוד לאחרים – ופה אני לעולם לא אעיר למשרד ממשלתי אחר, אין דבר כזה, ככה גדלתי, ככה חונכתי, מה לעשות?

<יעקב גנות: במדינת ישראל רשות שדות התעופה משלמים את נושא הביטחון, שאין מדינה בעולם שהרשות משלמת או מתחזקת את הביטחון; אנחנו משלמים את פיקוח הטיסה, מה לעשות?

<יעקב גנות: בכל העולם זה או חברות פרטיות או עירוניות; ומה לעשות?

<יעקב גנות: אפילו ביקורת גבולות – אנחנו משלמים את המשכורת של בקרי הגבול, שאין דבר כזה באף מקום בעולם.

<יעקב גנות: סך הכול, בערך חצי מיליארד שקל.

<יעקב גנות: כולם עטו על הכסף שנלקח על ידי משרד האוצר.

<יעקב גנות: לא נוח לנו, התנגדנו, נאבקנו.

<יעקב גנות: בואו נדבר על המקור.

<יעקב גנות: רבותי, עד לפני שנתיים אנחנו הפרשנו כשהפיתוח היה הרבה יותר מועט, או נמוך, לעומת מה שקורה כרגע, שמנו את הכסף שלנו בהנחה שנצטרך לשלם קנסות או עלויות של 197, היתה תביעה ענקית נגדנו שהערכנו אותה במיליארדים ועד פסק הדין אגרנו כסף בצדק.

<לאה ורון: באיזה נושא?

<יעקב גנות: בנושא הקמת רעש באזור נתב"ג.

איתן כבל: היתה תביעת ענק.

<יעקב גנות: תביעת ענק נגדנו.

<יעקב גנות: עד פסק הדין אגרנו כסף.

<יעקב גנות: משרד האוצר, ואני לא מעביר ביקורת – הרי הכסף הזה זה כסף מיועד לפיתוח עתידי, יש לנו זרוע חמישית של מבנה קרקעי, יש לנו עוד דברים עתידיים, יש עוד הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים לפתח – ראו את הכסף, אמרו:

<יעקב גנות: אנחנו ניתן לכם אבל קודם כל ניקח, אחר כך נשפה אם נצטרך.

<יעקב גנות: אבל לקחו את הכסף.

<יעקב גנות: נכון להיום, יש לנו בביצוע את השדה החדש שהוא יהיה – ואני אומר פה, בגלל הסבסוד שלנו של כל התעופה הפנים-ארצית – רק, אני מדגיש את המילה, רק באילת, יעלה לנו יותר מ-150 מיליון שקל סבסוד שנתי, ואנחנו מסבסדים.

<יעקב גנות: גם שר התחבורה רואה לנגד עיניו את הצרכים של נושא האגרות – ביטל את האגרות לטיסות פנים-ארציות מחיפה, מנתב"ג, לאילת, גם טיסות בינלאומיות, גם הטיסות הנוספות, ביטל את כל האגרות.

<יעקב גנות: אנחנו, ביוזמתנו, ביטלנו את אגרת שימוש חורג בעובדה, ביטלנו את זה כדי שיוכלו להגיע.

<יעקב גנות: זו תרומה לא גדולה, תרומה שווה לכל מה שנאמר שניתן בנושא האגרות – לא סבסוד אלא תמרוץ.

<יעקב גנות: אנחנו ביטלנו הרבה מאוד כסף בזה שאנחנו רצינו, ואנחנו רוצים, לעודד לפחות בשלוש השנים הראשונות, עד שהשדה הזה יתחיל את הפקוד הסדיר שלו.

<יעקב גנות: רבותי, טרמינל 1 – העברנו את הטיסות מטרמינל 3 לטרמינל 1 כדי לעזור לחברות התעופה ה-low-cost.

<יעקב גנות: כל משמעות האגרות ועלות האגרות – 11 דולר.

<יעקב גנות: 11 דולר.

<יעקב גנות: אנחנו מעבירים לשם טיסות low-cost שאנחנו יודעים, בלי להכריז, בלי לצאת בתופים, בלי לבקש זרי פרחים.

<יעקב גנות: משמעות הדבר – עשרות מיליוני שקלים הנחה לחברות התעופה, או הפוך, הפסד לרשות שדות התעופה.

<יעקב גנות: מעבר לטרמינל 1 מטרמינל 3 – במקום 25 דולר, 11 דולר, כשהשירות היום הוא מלא.

<יעקב גנות: אנחנו מסיימים לשפץ ולשדרג את טרמינל 1.

<יעקב גנות: החל מ-1 ביולי הטרמינל יתפקד מלא, עם דיוטי-פרי ועם כל יתר השירותים.

<יעקב גנות: המשמעות – שירות של 11 דולר במקום 25 דולר.

<יעקב גנות: אני חושב שזו תרומה אדירה, הפסד מבחינתי של כמעט 100 מיליון שקל.

<יעקב גנות: תתרגמו את ה-100 מיליון שקל לאותם ה-3 מיליון תיירים, תתרגמו את זה.

<יעקב גנות: זו התרומה שלנו.

<יעקב גנות: בנוסף, אנחנו נותנים שירותים לחברות תעופה שבמקומות אחרים הם קונים את השירות הזה, הם קונים את השירות מחברות הנדלינג, אז הם רואים את זה – רש"ת.

<יעקב גנות: כל נושא הסבלות – נכון שאנחנו מבצעים ואנחנו גובים כסף, אבל במקומות אחרים, את אותה אגרה של סבלות הם משלמים, רק לא לרשות אלא לחברת הנדלינג אז זה נחשב כאילו שאנחנו מרוויחים מזה.

<יעקב גנות: זה לא נכון, אנחנו נותנים מה שנותנות חברות שירותי קרקע במקום אחר.

<יעקב גנות: בארצות-הברית לדוגמה הם נותנים לחברת שירותי קרקע.

<יעקב גנות: פה אנחנו הופכים לצורך זה לחברת שירותי קרקע.

<יעקב גנות: יש לנו מחויבות ל-5,000 עובדים שמאז הקמת המדינה עובדים כסבלים ואנחנו ממשיכים לשלם להם כי הם מבצעים את זה.

<יעקב גנות: במקום אחר עושות את זה – גם אצלנו חלקית – חברות שירותי קרקע.

<יעקב גנות: פה אצלנו, חלק אנחנו עושים, קוראים לזה אגרות לרשות שדות התעופה.

<יעקב גנות: רבותי, חברה נמדדת – ואני לא איש עסקים, הפעם הראשונה בחיי שאני מתעסק עם עסקים זה מאז שהגעתי לרשות שדות התעופה, ואני גאה להיות איש מג"ב, ולא למדתי כלכלה – אבל חברה עסקית נמדדות מהפניות, הרצון לקבל את השירות או לבוא אליה.

<יעקב גנות: אצלנו עומדים בתור להגיע אלינו.

<יעקב גנות: עומדים בתור.

איתן כבל: אני חושב, יעקב, שזה סיום מוצלח של הדברים שלך, שעומדים בתור להגיע אליכם.

איתן כבל: תודה.

<יעקב גנות: נסחפתי אולי קצת אבל - - -

איתן כבל: לא, לא נסחפת, בסדר גמור.

איתן כבל: עצרתי אותך בזמן שגם פרגנת לעצמכם, זה בסדר.

<יעקב גנות: אני לא - - -

איתן כבל: אני בעד, יעקב.

איתן כבל: אני תמיד בעד.

איתן כבל: בבקשה, אנחנו נפתח את הדיון.

איתן כבל: עודד, בבקשה, התייחסות ממש בקצרה.

איתן כבל: ברשותכם, מי שמבקש לדבר נא להירשם, רק בנושא האגרות כי ב-10:30 אנחנו נתחיל את הדיון לגבי תוכניות הפיתוח של הרשות.

עודד פורר: חשוב לי גם להבהיר בעניין הזה: תראה, תרמנו, נתנו, עשינו – עם כל הכבוד, ובאמת יש לי המון כבוד גם לניהול של רשות השדות התעופה, ואני מצטרף לדברים שאמר מנכ"ל משרד התיירות, חוויתי את זה, גם יש טרמינל משרד הקליטה ברשות שדות התעופה שמקבל שירותים ושירותים טובים, אין מחלוקת על השירותים של רשות שדות התעופה.

עודד פורר: אבל צריך לזכור, רשות שדות התעופה היא מונופול.

עודד פורר: זה לא שיש פה איזושהי אלטרנטיבה אחרת לטיסות נכנסות להתקשר עם מישהו אחר.

עודד פורר: הכסף הזה שאתם שריינתם לטובת פסק הדין הוא לא שלכם, הוא של הציבור, הוא כסף ציבורי, וכשאתם עשיתם את העסקה הזו עם האוצר, גם מהכסף הזה שיועד לאותו פסק דין, גם ניתנה משכורת 13 לעובדים למשל שנתיים, אז גם את זה צריך לזכור.

עודד פורר: כשאני מדבר על ביטול האגרות, אין כוונה לפגוע בשירותים של רשות שדות התעופה, לפגוע ביעילות שלה ולפגוע ביכולת שלה לתת את השירותים הנוספים שהיא נותנת לעומת מה שלא ניתן בשדות תעופה אחרים.

עודד פורר: אחד היתרונות זה באמת היתרון של הביטחון.

עודד פורר: אבל כל הסיבוב הזה שנעשה פה, שמצד אחד גובים אגרות גבוהות ומסים גבוהים שמוחלים על הנוסעים ועל חברות התעופה, ומהצד השני בסוף האוצר אומר: אני לוקח את הכסף הזה לצרכי, הוא לא ראוי.

עודד פורר: אנחנו צריכים להגיע למצב שיגיעו לפה יותר טיסות.

עודד פורר: בסוף גם הרשות תרוויח יותר כי יהיו פה יותר נוסעים.

איתן כבל: תודה, עודד.

איתן כבל: מר קובי זוסמן, מנכ"ל יאט"א, בבקשה.

<קובי זוסמן: בוקר טוב, תודה רבה על ההזמנה לדיון החשוב הזה.

<קובי זוסמן: באופן כללי אני אומר שחברות תעופה כמובן מברכות על הרפורמה העצומה שנעשית בשוק התעופה בישראל ואין שום ספק שהתחרות היא מועילה.

<קובי זוסמן: אני מצטרף למה שאמר מנכ"ל משרד התיירות, שיתוף הפעולה עם רשות שדות התעופה הוא מצוין, לחברות התעופה מאוד מאוד טוב בנתב"ג, שדה באמת ברמה הגבוהה ביותר.

<קובי זוסמן: התחזיות שלנו לשנים הקרובות הן גידול של קרוב ל-20 מיליון נוסעים וזה מצטרף לדיון שהיושב-ראש ערך בנושא השדה המשלים.

<קובי זוסמן: אין ספק שזה דיון חשוב וצריך להסתכל גם על העתיד והדיון בהחלט היה במקומו.

<קובי זוסמן: מכיוון שאנחנו באמת ברוח של רפורמות, ואני אתייחס גם למה שאמר מר גנות, לטעמנו צריך לעשות רפורמה בנושא של האגרות בנתב"ג.

<קובי זוסמן: הוא ציין את הנושא שרשות שדות התעופה נותנת שירותים - - -

איתן כבל: קובי, אפשר לעצור אותך?

<קובי זוסמן: אפשר לעצור אבל רק ברשותך עוד - - -

איתן כבל: תן לי.

איתן כבל: אתה בעל עניין, ובעל עניין חשוב – אתה מכדרר.

איתן כבל: בלי סיידים.

איתן כבל: לא תינתן לך פה בוועדה הזדמנות נוספות כדי לומר את הדברים שלך.

איתן כבל: אני לא יודע מה עמדתכם, אני יודע להניח.

<קובי זוסמן: אז אני אומר, בעולם יש הלימה מאוד מאוד ברורה בין האגרות שחברות תעופה משלמות לבין תוכניות הפיתוח או הסיבה שבגינה חברות תעופה משלמות, ולכן יש דיאלוג רצוף בין חברות התעופה לבין מפעיל השדה, ששם חברות התעופה מבינות בדיוק על מה הן משלמות.

<קובי זוסמן: לטעמנו, בארץ אין הלימה בין התשלום לבין הפיתוח ולכן אנחנו צריכים להבין עבור מה אנחנו משלמים.

<קובי זוסמן: ברור לנו שצריך לשלם לרשות שדות התעופה - - -

איתן כבל: ברשותך, אם אתם תקבלו שובר שיהיה כתוב לכם על כל דבר על מה תשלמו – תהיו מרוצים?

איתן כבל: יש חוק אחר שאני מוביל שהוא מה שנקרא שקיפות תשלומים.

<קובי זוסמן: אז אני אתמקד רק בשני נושאים שאנחנו רוצים לקדם.

איתן כבל: קובי, אתה שחקן חשוב פה.

<קובי זוסמן: אני מקבל את ההערה שלך.

איתן כבל: אני אומר לך שוב, חשוב לי שתאמר את נקודת המבט שלך.

איתן כבל: זה לא אומר שאני צריך לקבל את זה, שאני צריך להסכים עם זה, אבל מנקודת המוצא שלי המשמעות היא – וזה הסיפור שעודד חברי מבקש להעלות כאן על סדר-היום – שגובה האגרות פוגע, כך לפחות אני מבין, בהגעת תיירים לישראל ומספרם יכול להיות גדול יותר.

איתן כבל: יכול להיות שזו סתם אמירה בעלמא, יכול להיות.

<קובי זוסמן: תראה, מרכז המחקר של הכנסת אמר, ואמר נכון, ש-10% מההוצאות הקבועות של חברות תעופה זה האגרות, לכן יש קשר הדוק בין עלות של מחיר כרטיס טיסה לבין אגרה.

<קובי זוסמן: לעניינו, ובגלל שאתה מבקש ממני לצמצם, אנחנו רוצים, לדוגמה, להסביר שיש שני סוגי אגרות שאנחנו היינו רוצים לראות שינוי בהן כמקובל בעולם: אחד, נושא שנקרא אגרת נוסע נכנס – שזו אגרה, כמו שאמר מנכ"ל משרד התיירות, היא כנראה מסיבות היסטוריות ודי ארכאיות של קידום התיירות לישראל.

<קובי זוסמן: מה שקורה בארץ הוא שחברות התעופה משלמות את האגרה הזו, שזה 5 דולר וזה סכום מאוד מאוד מהותי לחברת תעופה, בניגוד למצב בעולם, שלא חברת התעופה משלמת את האגרה הזו אלא הנוסע.

<קובי זוסמן: זו דוגמה לאגרה אחת שאנחנו היינו רוצים לראות רפורמה בה – ואנחנו לא מונעים פה מרשות שדות תעופה תגמולים בגין האגרה הזו אלא אנחנו מבקשים לעשות שקיפות כלפי הנוסע, שהנוסע יידע שהוא משלם את זה ולא חברת התעופה, כמקובל בעולם.

<קובי זוסמן: נושא שני, ומשפט אחרון, הוא נושא שנקרא אגרת סבלות.

<קובי זוסמן: הזכיר מנכ"ל הרשות את זה שחברות התעופה מקבלות את השירות מהרשות, אנחנו היינו רוצים לפעול כמו שפועלים בעולם ולקנות את השירות הזה בשוק החופשי.

<קובי זוסמן: מכיוון שזה כנראה לא היה יכול להיעשות אנחנו מבקשים לתקן את מנגנון הגבייה בנושא סבלות משום שהיום המנגנון הוא כזה שחברות תעופה משלמות – ומשלמות כנראה סכומים לא מבוטלים – בגין שירות שהן לא מקבלות, משום שהיום התנועה המודרנית של הנוסעים היא כזו שנוסעים מגיעים עם כבודת יד ומכיוון שהמנגנון שהיום מוגדר באגרות הוא מסורבל וקשה, חברות תעופה לא יכולות לדעת מראש איזה נוסע יגיע עם כבודת יד, ולכן אנחנו משלמים למעשה עבור שירות שאנחנו לא מקבלים פה.

<קובי זוסמן: לכן, אנחנו רוצים, אם אתה מבקש ממני לצמצם את הדברים שלי, לצמצם אותם לשני נושאים האלה.

<קובי זוסמן: תודה רבה לך.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אם יש אנשים סביב השולחן בבקשה, אני אשמח לשמוע – או שהכול בסדר גמור וזו רק גחמה של עודד פורר וקבוצת יאט"א?

איתן כבל: משרד התחבורה, בבקשה.

<צ'רלי סולומון: קודם כל, מבחינת הדברים שנאמרו פה, ברצוני לציין שרק בשנת 2009 אנחנו הובלנו מהלך של שינוי מבנה האגרות.

<צ'רלי סולומון: הדברים האלה אושרו על ידי ועדת הכלכלה.

<צ'רלי סולומון: מה היתה המטרה?

<צ'רלי סולומון: המטרה היתה לבוא ולייצר את מקורות המימון לרשות שדות התעופה כדי לקדם את הפיתוח של תוכנית רב-שנתית לפיתוח תשתיות תעופה בנתב"ג והקמת שדה תעופה בתמנע.

<צ'רלי סולומון: התוכנית הרב-שנתית אכן בביצוע.

<צ'רלי סולומון: חלקה הגדול כבר בוצע.

<צ'רלי סולומון: היה מהלך של שדרוג מערך המסלולים בנתב"ג, הקמת מגדל פיקוח חדש, ביצוע הזרוע הרביעית בנתב"ג, הקמת מערכת של HPS, וכמו שאמרתי, גם כן הקמת שדה התעופה בתמנע.

<צ'רלי סולומון: לכן המקורות, מבחינת הרשות, הגיעו על ידי כך שגם ועדת הכלכלה אישרה את השינוי בהתאמה ב-2008-2009.

<צ'רלי סולומון: שניים, מבחינת המדיניות, משרד התחבורה הוביל מהלך של יישום מדיניות שמיים פתוחים, שהדבר הזה, בין היתר, הביא לגידול מאוד מרשים מבחינת כמות הישראלים בעיקר שנוסעים מישראל ליעדים שונים בעולם; גרם לכך שחברות תעופה שבעצם לא פעלו עד כה התחילו להיכנס לשוק הישראלי; גרם לכך שאכן יש חברות שבעולם שקוראים לו low-cost, שאין הגדרה פורמלית אבל ענף שהוא גם כן תואם את מה שמקובל בעולם, הולך וגדל בישראל.

<צ'רלי סולומון: אמר מנכ"ל רשות שדות התעופה בצדק, גם קיבלנו החלטה על מנת לקדם את ההשלמה בטרמינל 1 על מנת להבטיח, לפחות לכיוון היציאה מהארץ, מקום שהטרמינל יכול לשרת את כל המטרות, כולל דיוטי-פרי, לאותן חברות שפועלות משם.

<צ'רלי סולומון: בסך הכול, כשבאים ומסתכלים על השינויים שהתרחשו – ואכן נאמר פה – הרפורמה ששר התחבורה הוביל בתחום התעופה הביאה להישגים מרשימים מאוד לאורך השנים.

<צ'רלי סולומון: בקשר למה שצריך לעשות מבחינת מבנה האגרות, אנחנו כאן כצוות מקצועי בתוך המשרד פועלים על מנת לבחון את השינויים הנחוצים כתוצאה מהשינויים שמתרחשים בענף, לרבות לעודד פעילות ממקומות שונים חדשים, וגם כן לנסות להתאים את מבנה האגרות למערך, שכמו שאמרתי, של חברות שמגיעות מעולם ה-low-cost.

<צ'רלי סולומון: הדבר הזה מתבצע באופן משותף על ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר והדבר יביא למצב כזה שאני מאמין שיהיה גם כן שינוי בדרך זו או אחרת, בנוסף לאותם שינויים ששר התחבורה כבר אישר מבחינת הפחתת האגרות כפי שצוין על ידי מנכ"ל רשות שדות התעופה.

<צ'רלי סולומון: אבל דבר אחד שכן צריך לבוא ולהגיד מבחינת התיירות הבינלאומית, כשבאים ומסתכלים על פני ציר הזמן, מה שרואים זה כמעט סטגנציה.

<צ'רלי סולומון: כשבאים ומסתכלים על מה שאמר מנכ"ל רשות התעופה – אני כן רוצה בכל זאת להתייחס לדבריו – כשבאים ומסתכלים מה בעצם הסיבות לכך שיש מצב כזה שיש גידול כל כך גדול של היקף הפעילות של ישראליים שנוסעים אל וממדינת ישראל, והגידול העצום שאנחנו רואים הוא לאורך השנים, לאחר חתימה על הסכם שמים פתוחים, לעומת מצב כזה שאנחנו רואים מבחינת כמות התיירים הבינלאומיים שמגיעים לישראל, צריכים לשים את הדברים על השולחן – יקר בישראל.

<צ'רלי סולומון: יקר לתייר הבינלאומי להגיע לישראל, וגם לא רק יקר, צריך - - -

עודד פורר: אז איך אתה מסביר את זה שכשתמרצו הגיעו?

<צ'רלי סולומון: צריך לבוא ולהסתכל גם מבחינת ההיצע.

עודד פורר: לא, בוא תסביר את זה.

עודד פורר: תראה, אתה סמנכ"ל לנושאים כלכליים, הרי גם בעניין הכלכלי, גם כשאנחנו מנהלים דיונים על מיסוי, הרבה פעמים אומרים: חבר'ה, תורידו מסים, בסוף תגבו יותר אפילו שהורדתם את המסים.

עודד פורר: אותו עניין גם במובן הזה של האגרות.

עודד פורר: אנחנו רואים מנתונים – עשו ניסוי, אתם עשיתם ניסוי, תמרצת חברות תעופה, שילמתם להן את העלויות של האגרות וגילית שפתאום מגיעות טיסות לאילת שלא הגיעו קודם, של תיירים.

עודד פורר: אז אי אפשר לבוא ולהגיד - - -

<אמיר הלוי: פותחים קווים חדשים.

עודד פורר: תראה, כשאני מסתכל על הדוח של הממ"מ, אתם מטילים על הרשות את הנושאים של הפיתוח כל הזמן דרך גביית האגרות, הרשות, לפחות מהתשובות שהיא נתנה לממ"מ, לפי תחשיבי הרשות, קיים חשש שבשנים הקרובות עוד תידרש העלאה של אגרות.

עודד פורר: מה שיקרה, שיהיה לנו בסוף פחות נוסעים יותר אגרות.

איתן כבל: תודה, עודד.

איתן כבל: משפט אחרון, אדוני.

<צ'רלי סולומון: המשפט האחרון שלי – אכן יש מקום, וכך אנחנו פועלים, להתאים את מבנה האגרות לשינוי בשוק, ואכן יש שינוי בשוק.

<צ'רלי סולומון: שניים, מבחינת תוכנית הפיתוח של רשות שדות התעופה, כמו שאמרתי, כל מה שנעשה על פני השנים היה כדי לייצר מקורות מימון על מנת לבצע את התוכנית הרב-שנתית.

<צ'רלי סולומון: שלוש, בעניין ההיקפים, ואני לא מכיר את הדוח שאתה מחזיק, אני לא יודע מה אתה מציין אבל אני מאוד מציע לכם גם להסתכל על הגידול העצום לאורך התקופה, במיוחד בשנתיים האחרונות, של היקף התעופה הבינלאומית – נכון, בעיקר ישראלים – ולהכיר בכך שיש פה מקום באמת להסתכל למה יש באמת בעיה עם התיירות הבינלאומית ולא לחפש את הפתרון אך ורק דרך האגרות.

<צ'רלי סולומון: אני טוען שיש פה בעיה כלכלית אמיתית מבחינת המחיר לתייר הבינלאומי בישראל.

<אמיר הלוי: צ'רלי, איך זה מסתדר עם הוועדה שאתה עמדת בראשה ועם הוועדה של רת"א, שני גופים של משרד התחבורה שמדברים על הצורך בהפחתת אגרות?

<צ'רלי סולומון: אמרתי בדברי פעמיים-שלוש שאכן יש הצעות לעשות התאמות במבנה האגרות והדבר הזה כרגע נמצא על השולחן של משרד התחבורה ביחד עם משרד האוצר ואנחנו בוחנים את הדברים.

<צ'רלי סולומון: השוק משתנה, וטוב שכך, שאנחנו עושים את ההתאמות, תחת שינויים שאנחנו נכיר מה באמת צריך לשנים הקרובות.

איתן כבל: תודה, אדוני.

איתן כבל: חבר הכנסת חאג', בבקשה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כל, לשמוע שבמשרד התחבורה מודים שהאגרות הן גבוהות ושצריך להוריד אותן זו דווקא התחלה טובה, אבל - - -

<צ'רלי סולומון: אמרתי לעשות התאמות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התאמות והפחתה אמרת, אני רשמתי אפילו את המילה שאמרת – "הפחתה".

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אמרת הפחתה, לא הבאתי את זה ממני.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל, ברור שיש יותר ויותר טיסות כי אנשים רוצים לעשות את החופש שלהם בחו"ל, גם ישראלים, כי שם יותר זול, אז זה משהו במקום אחר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשמדברים על אילת, אני רוצה ללכת לחופש, אם מוצע לי להגיע לאיסטנבול לחמישה לילות ב-2,500 שקל, גם נסיעות, גם מאורגן, גם הדרכה וגם נסיעות פנימיות, אז ברור שאני לא אלך לאילת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אלך לשם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לכולם גם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל זה לא אומר שאני צריך לשלם אגרות מיותרות, גם אני וגם אחרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם לא צריך לשאול אותי למה אני יוצא אלא לשאול למה לא באים מחו"ל, וחלק מהדברים זה גם האגרות האלה שהן מיותרות, כי לא משלמים את אותן אגרות למשל כשמגיעים לאיסטנבול, כשמגיעים לאנטליה ומגיעים למקומות אחרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אנחנו רואים גם ששדה התעופה באיסטנבול הוא ציר מרכזי בעולם, ויותר קל לעבור מפה למי שירצה ללכת למזרחה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם הוא יקבל שירותים יותר טובים פה ושירותים יותר זולים, הוא יעבור דרך פה ולא דרך איסטנבול.

איתן כבל: תודה, אדוני.

<אריאל שורצברג: ראשית, אני תומך בעמדה שהציג כאן מנכ"ל יאט"א לגבי נוסע נכנס.

<אריאל שורצברג: אנחנו העברנו לבקשת הממ"מ נתונים, מה שאנחנו מכירים, מהעולם הגדול.

<אריאל שורצברג: אפשר לראות שהאגרה הזאת בנתב"ג היא בין היחידות בעולם שנוהגים בשיטה הזאת.

<אריאל שורצברג: אני רוצה אבל טיפה להמחיש לכם את נושא אגרת הסבלות מחיי היומיום שלנו.

<אריאל שורצברג: לפי התקנה למעשה, מהנתונים שאנחנו מכירים, כ-16% - - -

איתן כבל: אני רוצה להבין ברשותך כי שמעתי "אגרת סבלות".

איתן כבל: כשמגיעים נוסעים מחו"ל, יש את הסבלים שמטפלים – יש אגרה שמשולמת היום על ידי הלקוח?

<אריאל שורצברג: יש גם אגרה לנוסע שיוצא וגם אגרה לנוסע שנכנס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה חייב לשלם אגרה, בין אם יש לך מזוודה, אין לך מזוודה, אתה משלם כי כולם משלמים אותה.

<יעקב גנות: אדוני, סליחה, זה לא מדויק, עוד מעט אני אתייחס לזה.

<אריאל שורצברג: אם אפשר רק להשלים את דברי, אני רוצה להתייחס לפרקטיקה.

<אריאל שורצברג: לפי סעיף 8(ג) בתקנות, חברת התעופה צריכה להודיע לשדה התעופה 48 שעות מראש על כך שנוסע מגיע ללא כבודה.

<אריאל שורצברג: אני יכול להגיד לכם שמהניסיון שלנו – ואנחנו עושים פעולות מול הנוסעים, מעודדים אותם ומתמרצים אותם להודיע לנו – אנחנו מצליחים להודיע רק על כ-1% מהנוסעים שמגיעים ללא כבודה, כאשר בפועל כ-16% מהנוסעים מגיעים ללא כבודה.

<אריאל שורצברג: אז הפער בין 1% ל-16% זה מיליוני שקלים שחברת "אל-על" מפסידה, ואני מניח שגם חברות התעופה האחרות מפסידות - - -

איתן כבל: למה אתם לא מצליחים?

<אריאל שורצברג: כי הלקוח לא מודיע לי שהוא מגיע בלי כבודה.

איתן כבל: ברור כשמש לאור הירח, מה אתה חושב שכל היום יש לי "אל-על" בראש?

<אריאל שורצברג: אנחנו מנסים, עודדנו.

איתן כבל: בסוף זה גם עניין של סוג האינטראקציה שאתה מצליח לייצר.

איתן כבל: הרי ברור – זה קורה לכולנו, גם לך – הוא מגיע, הוא בסוף אומר: אקח, לא אקח, זה תלוי לאן, אלה דברים מאוד - - -

<לאה ורון: אדוני, אי פעם שאלו אותך אם אתה נוסע עם כבודה או לא עם כבודה כשאתה טסת ב"אל-על"?

<צחי חבושה: אם יזכו אותך בכסף אולי יודיעו לך.

<צחי חבושה: תן שני מחירי כרטיסים, תגיד לו: אתה רוצה עם כבודה, בלי כבודה - - -

<לאה ורון: למשל.

<אריאל שורצברג: א', אנחנו מנסים.

<אריאל שורצברג: עשינו תחרות בין הנוסעים, הגרלנו כרטיסי טיסה לנוסעים כדי לעודד אותם לעשות את הדברים הללו.

איתן כבל: אוקיי, לא חשוב.

<אריאל שורצברג: מה שאני אומר, הפער הזה הוא למעשה עולם שאנחנו משלמים ולא מקבלים שירות עבורו, זו הנקודה.

איתן כבל: נועז, בבקשה.

<נועז בר-ניר: אני רוצה להגיד שמשרד התיירות עושה מאמצים גדולים מאוד להוזיל את הנופש גם במלונות וגם בתעופה.

<נועז בר-ניר: זה חלק מהאג'נדה שלו.

<נועז בר-ניר: משרד התיירות זיהה כאן שיש בעיה של מונופולים בהרבה תחומים.

<נועז בר-ניר: דרך אגב, גם במלונאות יש הרבה מונופולים.

איתן כבל: עזוב מלונאות עכשיו, זה לצאת מתוך הדיון.

<נועז בר-ניר: יש בעיה גדולה של עלויות שנובעות מרגולציה, אחת מהן זו הבעיה של רשות שדות התעופה, ואנחנו תומכים מאוד בעמדת יאט"א בקטע הזה – חייבים להוריד את האגרות וצריך לצמצם את הכוחות גם של המונופולים וגם של רשות שדות התעופה למינימום ההכרחי, לראות עד כמה שניתן.

<לאה ורון: נציג האוצר כבר הגיע?

איתן כבל: יש קונצרטינות בכניסה.

איתן כבל: בבקשה, גברתי.

<חני סובול: שתי הערות קצרות: אחת, כמובן שאנחנו מצטרפים לכל מה שנאמר כאן בנושא הורדת האגרות.

<חני סובול: אין ספק שברגע שנוריד את האגרות ובהנחה שזה באמת ישורשר למחיר הכרטיס – כי זה לא תמיד בטוח, לפעמים זה נשאר אצל חברות התעופה – אז המחיר יוזל.

<חני סובול: לגבי הנושא של חברות התעופה, האם הן משלמות עבור ההנדלינג או לא משלמות עבור ההנדלינג, ביום שהן יחזירו את הכסף ללקוח ויגידו לו: מחיר עם מזוודה עולה כך, מחיר בלי מזוודה עולה כך, היה והגעת לשדה תצטרך לשלם – והן עושות את זה ב-low-cost יפה מאוד, זאת אומרת שהן יודעות לעשות את זה גם על הטיסות הסדירות – אני מניחה שהבעיה הזאת תיפתר.

איתן כבל: תודה, גברתי.

איתן כבל: ברור, ב-low-cost זה הופך להיות תמחור, כשתמחור הוא על כל אגורה אז יודעים טוב מאוד.

<יעקב גנות: על כל אגורה?

<יעקב גנות: על 150 דולר חברות תעופה לוקחות.

איתן כבל: בבקשה, עודד.

עודד פורר: במשפט סיכום, גם בהתייחס לדברים שאמר משרד התחבורה, שציין את 2009 כנקודה שבה עשו שינויים באגרות – אז ב-2007 היינו בדירוג במקום ה-60 במדד גובה מסי כרטיסי טיסה, נוסעים וחיובי שדות תעופה.

עודד פורר: ב-2009 ירדנו שני מקומות, ל-58, ולפי הנתונים של 2015, אנחנו במקום ה-77.

עודד פורר: זאת אומרת, התדרדרנו עוד 20 מקומות אחורה.

עודד פורר: זה לפי נתונים שלworld economic forum travel and tourism competitiveness report.

עודד פורר: אני חושב שהם מדברים בעד עצמם.

עודד פורר: אני חושב שיש מקום לקחת את העניין הזה – עשיתם איזושהי עבודה ב-2009, הגיע הזמן לעשות עבודה ב-2017.

<לאה ורון: וגם להעביר למרכז המחקר והמידע שלנו את הנתונים.

<לאה ורון: הם ביקשו אותם מרשות התעופה האזרחית, הם אמרו שאתם צריכים לאשר להם, משרד התחבורה, ולא העברתם את הנתונים.

איתן כבל: ודרך אגב, זאת חובה.

איתן כבל: זו חובה, אני רוצה להדגיש, זו לא רשות.

איתן כבל: בבקשה, יעקב, אני רוצה ברשותכם לסכם ולעבור לנושא הבא.

<יעקב גנות: אדוני, הרי כולנו מדברים להיטיב עם האזרח, עם הפרט – על מה אנחנו מדברים פה?

<יעקב גנות: יאט"א, שב-2016 יש גידול של 9% בתנועת המטוסים, 9%, בעצם מה הם מבקשים?

<יעקב גנות: להשית את אותם 5 דולר אגרת נוסע נכנס לפרט בחזרה.

<יעקב גנות: זאת אומרת, להיות בטוחים שזה לא יהיה על חשבון הטיסה אלא על חשבון הנוסע.

<יעקב גנות: על מה אנחנו מדברים?

<יעקב גנות: אותם 5 דולר שאנחנו מדברים עליהם שהחברות גובות מהנוסע, אנחנו גובים מחברת התעופה.

<יעקב גנות: מה אתם אומרים?

<יעקב גנות: תטילו את זה על הנוסע, זה לא שלנו.

<יעקב גנות: לא שלנו – כשיש גידול של 2,500 בקשות להגיע לישראל.

<יעקב גנות: זה לגבי נושא האגרה.

<יעקב גנות: האגרות שלנו לא גבוהות, הן סבירות.

<יעקב גנות: אם אנחנו מורידים את אותם התחומים שאנחנו משלמים לעומת מקומות אחרים, אנחנו במצב טוב וטוב מאוד.

<יעקב גנות: לגבי נושא הסבלות, אנחנו לא מחייבים חברות אם מודיעים לנו תוך 48 שעות מראש.

<יעקב גנות: מה לעשות?

<יעקב גנות: אנחנו לא יכולים, ברגע שמגיע המטוס צריכים להכין צוותים, צריכים להיערך לזה.

<יעקב גנות: אם אנחנו מקבלים 48 שעות – אנחנו לא גובים - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: איפה זה מפורסם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שאנשים יידעו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היה מקרה שהחזרתם לאזרח משהו?

<יעקב גנות: אדוני, זה לא אנחנו צריכים לפרסם, זו החברה צריכה.

<יעקב גנות: אנחנו לא מחייבים את הפרט.

<צחי חבושה: מעל 80,000 נוסעים דווחו על ידי חברות התעופה בשנת 2016 ואנחנו זיכינו אותם בכספים, מעל 80,000.

<יעקב גנות: זה חברות התעופה.

<יעקב גנות: מצד שני – זה מה שמקומם – לקחת על מזוודה כשהאזרח לא יודע שזו זכותו להודיע מראש.

<יעקב גנות: ברגע שאתה מגיע, בא עם שתי מזוודות – אנחנו, על שתי מזוודות, לא מחייבים שקל.

<צחי חבושה: חברת התעופה כן.

<יעקב גנות: חברת התעופה, ברגע שאתה בא עם שתי מזוודות ועם קילוגרם אחד נוסף מעבר למה שמותר – הנה, אני סך הכול מצטט מפה - - -

<קובי זוסמן: אנחנו בעד לשלם לרשות שדות התעופה בגין העמסה של מזוודה, אנחנו לא בעד לשלם בעד אי העמסה של מזוודה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: קודם כל, גם בסיום דבריו של יעקב גנות מסתבר שאין צדיקים בסדום.

איתן כבל: בואו נתחיל ונעשה סדר בתוך העניין.

איתן כבל: אני שתקתי, לא התערבתי, הקשבתי לפינג-פונג שהתנהל כאן אז קודם כל בואו נסדר את העניין.

איתן כבל: הדיון שלשמו התכנסנו הוא אגרות, קודם כל, לא בעיות התיירות בישראל על כל גווניה – ולא חסר, היה פה השר יחד עם המנכ"ל ובאמת נתנו הרצאה מאלפת מהמאלפות שהיו כאן, עשו עבודה יוצאת מכן הכלל וגם זה בא לידי ביטוי.

איתן כבל: המחיר של המלונאות וכו' – אני לא רוצה להתחיל אפילו.

<יעקב גנות: יותר קשה לטפל.

עודד פורר: לא, אפשר לעשות את זה - - -

איתן כבל: לא, חברים, אני לא הפרעתי לכם, עכשיו אתם תתנו לי לנהל את הדברים כפי שאני רואה אותם כי צריך גם לצאת מפה בסוף עם איזו אמירה.

איתן כבל: בסופו של עניין זו לא שאלה של מה קל, זו שאלה של קודם כל מה נכון, וכל אחד בחלק הזה צריך לתרום את חלקו.

איתן כבל: אני אומר לך, יעקב, ידידי – ואני מרשה לעצמי לומר את העניין הזה, ואתה יודע, אתה אדם מוערך, אתה אחד האנשים המוערכים בתוך המערכת, זה לא איזה עוד אחד שיכולים להגיד עוד מנכ"ל עבר פה, הלך, בא – גם כשאתה מכדרר אותנו, ואתה עושה את זה בחן, אבל זה לא נותן לנו את המענה לבעיות, כי בשורה התחתונה זה מורכב כאן משני אלמנטים מרכזיים.

איתן כבל: אני אומר לך שאף אחד מאתנו לא היה מצייץ אילו מדינת ישראל לא היתה מכניסה את היד לקופת רשות שדות התעופה, אומר לך – ואל תנסה להגן על תחבורה, אל תנסה, לא יעזור לך.

איתן כבל: אתה יכול להשתמש במשפטים הכי טובים שאתה יכול להמציא, ואתה יודע לדבר, הסמנכ"ל יכול להגיד מה שהוא רוצה ולהסתובב עם דלי סיידים, אבל זה 2.5 מיליארד שקל שאמורים להיות או לנושא הבא שתכף ניכנס אליו, או, אם ברוך-השם והמן ירד מהשמיים – תפחיתו.

איתן כבל: כבר בקופה יש לחץ, אין מקום כבר במגירות.

עודד פורר: צריך לבנות עוד קומה.

איתן כבל: במקום להרחיב, לשבור או להעמיק, שהגבייה תהיה אחרת, מוזלת יותר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שלא שמענו פה – לא שמענו שיש שינוי, לא שמענו שיש מקום - - -

איתן כבל: חברים יקרים, אין ויכוח.

איתן כבל: אפשר להתווכח על הניואנסים, אפשר להתווכח על המספרים – הגביה מרשימה.

איתן כבל: גנות, אני יודע שאתה יודע לעשות את העבודה, אף אחד לא אמר, אבל אתה לא חייב להצטיין כל כך.

איתן כבל: בעניין הזה, אם ההצטיינות היתה שהכסף נשאר כל כולו אצלך – דיינו.

איתן כבל: נציג משרד האוצר – מה, היתה לך שחרית מאוחרת?

איתן כבל: לא לעניין, בעיקר שאתם הסיפור המרכזי פה.

איתן כבל: המוקד זה אתם.

איתן כבל: כיוון שיש לנו עוד המשך והוא מעניין לעניין באותו עניין אז אני אוותר הפעם הזאת, כיוון שהבנתי שהיתה אי הבנה וזה יכול ויקרה.

איתן כבל: יש כאן עניין בניואנסים שזיהיתי – לפני שאני נותן את הסיכום הכולל – אגרת סבלות, מי משלם, מי לא משלם.

איתן כבל: זה עניין שהדליק אותי.

איתן כבל: קודם כל, לפחות אולי נצא מפה עם משהו לאזרח.

איתן כבל: אם מישהו גוזר קופון פה שלא מן העניין צריך לדעת את זה, אם זה חברות התעופה, אם זה רש"ת, כל אחד צריך לדעת לגמרי.

איתן כבל: יעקב, אני רוצה רק לקבל באמת את התמונה.

איתן כבל: ברשותכם, אני פונה אליך, זה תפקידכם במשרד התחבורה.

<צחי חבושה: כל חברת תעופה שמודיעה 48 שעות מקבלת זיכוי.

איתן כבל: הבנו, התכרכמו פניך פתאום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המידע הזה מוסתר מהאזרחים, אף אחד לא יודע מזה.

איתן כבל: אני קודם כל רוצה להבין.

איתן כבל: אתם תלכו מצדי, תשבו ביניכם ותספרו את הסיפורים אחד לשני, זה לא מעניין אותי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הזיכוי היה לחברות התעופה או לאזרחים עצמם?

איתן כבל: חאג', אנחנו כבר שלוש דקות אחרי הזמן, אני רוצה לקבל תמונה.

איתן כבל: לכן אני מבקש ממך, אדוני הסמנכ"ל, בבקשה לא חוברת שצריך חמש יחידות, לא גרפים כאלה דיפרנציאליים וכל מיני כאלה, לפעמים שמביאים לפה כשחושבים שאני לא אבין.

איתן כבל: מה שאני מבקש – עמוד אחד פשוט שכותב אחריות מי, איך זה מתבצע, מה האופן שבו הדברים צריכים להיעשות, כמה יכול האזרח לחסוך לעצמו כסף.

איתן כבל: המשמעות היא, אחרי שנקבל את זה, אם צריך להוציא פה נהלים חדשים, ריענון הנהלים, אז בבקשה.

איתן כבל: זה עוד לא קשור לאוצר ולא לאף אחד, זה קשור להתנהלות שצריך לתת עליה את הדעת.

איתן כבל: זו נקודה אחת.

איתן כבל: נקודה שנייה, אני מבקש, אדוני הסמנכ"ל, לקבל מכם לגבי העניין הזה של הוועדה – 2009, אני לא רוצה להגיד כמה מים זרמו להם מ-2009 – לכן אני מבקש, זו בעצם לא בקשה, זו תביעה שלנו, של הוועדה, לקבל לוחות זמנים.

איתן כבל: אני הולך לשגע אתכם.

איתן כבל: אתם תקבלו מאתנו עכשיו תזכורות וגם ניתן לזה פומביות תקשורתית לגבי עבודת הוועדה, אין פה סיפור, אין להגיד לנו פה יש דיון ואחר כך אני מגיע ואתה אומר: אין לי את הסולם לעלות לקומה האחרונה, להוריד את זה מהמדף.

איתן כבל: אתה מבין בדיוק למה אני מתכוון.

איתן כבל: העניין ברור.

איתן כבל: לכן אני מנסה לומר לכם, גם למשרד התחבורה, שזה הבית שלו – והשר ב-11:30 כבר יהיה כאן – יש לנו יותר מדי אינטראקציות, ברוך-השם, ורובן חיוביות, חבל שנקלקל את השורה.

איתן כבל: לכן, מה שאני מבקש כאן בצורה מאוד ברורה – לקבל לוחות זמנים לביצוע מה מסתמן, מה המגמה.

איתן כבל: האם אדוני הסמנכ"ל יכול לומר לי – אנחנו יוצאים לפגרה – האם ביוני יש מצב שהדוח הזה יהיה מוכן?

<צ'רלי סולומון: הדיווח שאתה מבקש?

איתן כבל: לא הדיווח, הדיווח אני מבקש אותו עוד יומיים, אני מדבר על הוועדה שיושבת על האגרות.

<צ'רלי סולומון: רשמתי את הבקשה שלך ואם אתה תקבע שביוני משרד התחבורה יביא זה מה שנעשה.

איתן כבל: אז אני מבקש כך, אנחנו חוזרים לפה ב-7 במאי, אני מבקש שאחד המסמכים הראשונים שיונחו על שולחנה של הוועדה, אם הממשלה לא תיפול – והנחתי, לצערי, שלא – שב-7 במאי הדוח הזה יהיה.

<צ'רלי סולומון: יש את תקופת הפסח, זה הרבה יותר נכון לבוא ולהגיד מה - - -

איתן כבל: מה, יש בעיה של חמץ עם המסמך?

<צ'רלי סולומון: אתה תקבע, אני חושב שזה נכון וראוי לקבוע את זה ליוני, כמו שאמרת.

איתן כבל: אתה יודע מה?

איתן כבל: הלכתי אתך – 1 ביוני.

<יעקב גנות: פעם ראשונה שאני שומע שרת"א הכינו מסמך, אני עוד לא שמעתי על זה.

איתן כבל: אדוני הסמנכ"ל, זה מה שאני מבקש.

איתן כבל: לסיום העניין הזה, אדוני ממשרד האוצר, אנחנו רואים בחומרה רבה את העובדה שמשרד האוצר שולח יד אל תוך התקציב של רשות שדות התעופה.

איתן כבל: זה תקציב שכל כולו אמור להיות מופנה לתוך תהליכי הפיתוח של הרשות.

איתן כבל: אני ארצה לדעת, אני אומר את זה גם לך, יעקב – זה כבר בדיון הבא אבל זה מתקשר כי יש קשר בין האגרות לבין תקציבי הפיתוח של רשות שדות התעופה – אנחנו נרצה מאוד מאוד לדעת כיצד יש השפעה על כל תוכניות הפיתוח של הרשות.

איתן כבל: תאמין לי, אני מכיר היטב, ניהלתי את השיחות, אני מגלה עכשיו רק את השיחות ברמה הכי גבוהה, אפילו מעל הראש של יעקב, בכל העניין הזה של העברת התקציב של רשות שדות התעופה לאוצר.

איתן כבל: נכון, שלחתם אותם לקחת הלוואות, יש תוכניו, אין תוכניות, זה עומד, איפה זה עומד, מה יהיה ומה לא יהיה.

איתן כבל: קצת קשה להתנהל בצורה כזאת.

איתן כבל: אם זה מס, תגידו שזה מס, אין בעיה.

איתן כבל: בסדר, יש פה הרבה מסים שאתם גובים.

איתן כבל: יש פה גביה.

איתן כבל: אבל גם לעשות מזה מיסוי עקיף – זה לא מכובד, לא לעניין, כי זה אחד המקומות הלא רבים שההכנסה היא פר הוצאה עבור שירות.

איתן כבל: אתה משלם עבור שירות.

איתן כבל: אני אומר את זה כך, כיוון שיש מנכ"ל לרש"ת, והוא עושה עבודה מדהימה, אני לא בטוח שיבוא מישהו אחר שיידע בתנאים האלה לתת את מה שנותן המנכ"ל.

איתן כבל: זה שהוא נשכב על הגדר פה ואומר: הכול בסדר, והכול נראה בסדר, זה דבר אחד, אבל למה שהדבר לא יכול להיות עוד יותר בסדר?

איתן כבל: זה בסדר, אם תרצה, אבל אנחנו רוצים כאן – ויש מצב, בתקציבים שאמורים להיות – שיהיה שדרוג מאוד מאוד גדול.

עודד פורר: ככל שיהיו יותר נוסעים יהיו יותר הכנסות ממקורות אחרים.

איתן כבל: למשל, ותכף נגיע לזה, הכביש מתמנע לאילת.

איתן כבל: אתם בונים, ובצדק, לתפארת מדינת ישראל שדה, אבל בסוף צריך גם להגיע אליו.

<אמיר הלוי: אוטובוס, תחבורה ציבורית.

<אמיר הלוי: בכביש יהיו גם פקקים – אוטובוס, שאטלים.

איתן כבל: תחבורה ציבורית.

איתן כבל: זה כמו בנייה בראש העין – הולכים לאכלס אותה בעשרות-אלפים אבל אנשים לא יוכלו לצאת מהבית.

איתן כבל: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.