ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 435, 2017-01-30 11:35

אלי אלאלוף: אני שמח לפתוח את הדיון שהוא ביוזמתי.

אלי אלאלוף: היום ה-30 בינואר 2017, ג' בשבט התשע"ז, השעה 11:35.

אלי אלאלוף: בעקבות כתבה שהייתה בערוץ 2 בנושא של מעגלי תעסוקה ובעקבות מספר פניות, מצאתי לנכון לכנס דיון בנושא הזה כדי שנלמד אותו.

אלי אלאלוף: הרגשתי הראשונה מהדיווחים שקיבלנו היא שזאת תכנית טובה שיש להמשיך אותה ולהגדיל אותה.

אלי אלאלוף: היו כ-16 מרכזים, היו אמורים להיות יותר, יש היערכות גם תקציבית וגם פיזית עם המשרדים ועם הצוותים מוכנים.

אלי אלאלוף: אני מזכיר שהתכנית הזאת תוכננה להיות מ-2014 פתאום אני רואה שיש בלימה.

אלי אלאלוף: הוועדה לא קיבלה כל דיווח על הבלימה הזאת ועל הרצון לבלום.

אלי אלאלוף: אני רק מזכיר שזה בא במקום תכנית שכבר נסגרה, שזאת תכנית ויסקונסין.

אלי אלאלוף: אני חושב שהיינו רוצים לדעת יותר על התכנית ולדעת מה הדרך להמשיך להפעיל אותה או לשנות את הכיוון.

אלי אלאלוף: אנחנו כאן כדי לעזור.

אלי אלאלוף: אתם לא באתם לבית משפט חס ושלום אלא באתם לוועדה שהתחום שלה הוא תעסוקה.

אלי אלאלוף: אני מבין שטבעי שחלק מהדברים נובעים מהשינוי המבני של שירות התעסוקה שעבר ממשרד הכלכלה למשרד הרווחה ועכשיו הוא משרד העבודה.

אלי אלאלוף: שלום חברת הכנסת חנין זועבי.

אלי אלאלוף: נשמח לשמוע מה קורה.

<בועז הירש: תודה רבה אדוני היושב ראש.

<בועז הירש: אכן, כפי שציינת, התכנית החלה לפעול במרץ 2014 כפיילוט בשש לשכות וכאשר הצגנו לאחרונה בפני הוועדה, היא פעלה ב-16 לשכות.

<בועז הירש: כפי שעדכנתי אותך אחרי, באחד המפגשים, לא בוועדה, חתמנו באפריל 2016 על הסכם קיבוצי עם ועד העובדים וההסתדרות שגם ההסכם הקיבוצי כלל את תכנית מעגלי תעסוקה.

<בועז הירש: בחודש יולי 2016 התכנית התרחבה לעוד עשר לשכות וכיום היא פועלת ב-26 לשכות.

<בועז הירש: ההרחבה לעוד כשלושים לשכות תוכננה במספר גלים שהיו אמורים להיות במהלך הרבעון הראשון של 2014.

<בועז הירש: הגל הראשון היה אמור להיות בתחילת ינואר 2017.

<בועז הירש: אנחנו הצגנו את התכנית לשר.

<בועז הירש: היא נדונה אצלו במספר דיונים והוא ביקש לבחון את התכנית.

אלי אלאלוף: את התכנית בכללותה?

<בועז הירש: כן.

<בועז הירש: עברנו על התכנית בכללותה.

<בועז הירש: אחד הדברים שנתבקשנו טרם קבלת החלטה של השר היה להציג לו הכנסה של אלמנטים של הכשרות מקצועיות לתכנית.

חנין זועבי: התכנית לא כללה הכשרה מקצועית?

<בועז הירש: התכנית כללה בעיקר נושאים של העצמות אישיות וקבוצתיות, מספר אלמנטים כגון עברית תעסוקתית, אוריינות דיגיטלית וגם הסתמכות על כלים קיימים של הכשרה מקצועית.

<בועז הירש: אבל השר ביקש לראות הרחבה של הכלים האלו או כלים ייעודיים עבור התכנית וזה כרגע על שולחנו.

אלי אלאלוף: מהכתבה – וסליחה שאני מתבסס עליה כי לא הספקנו לעשות בדיקה באמצעות מרכז המחקר והמידע – אנחנו למדים שיש מרכזים מוכנים כולל צוות והם לא מופעלים.

אלי אלאלוף: זה נכון?

<בועז הירש: נכון.

<בועז הירש: יש שבעה.

<בועז הירש: אנחנו היינו אמורים, כמו שאמרתי, להתרחב בעוד כשלושים לשכות בשלושה-ארבעה גלים.

<בועז הירש: זאת מסה להעלות את זה במכה ולכן פרסתי את זה.

<בועז הירש: ההתחלה הייתה אמורה להיות בתחילת ינואר.

<בועז הירש: דחיתי את זה ל-15 בינואר.

<בועז הירש: חשבתי שאני אעמוד בדבר הזה אבל אני מקווה שזה עניין של ימים לפני שאני מגיע שוב לשר עם הדבר שהוא ביקש.

אלי אלאלוף: זאת אומרת, הכוונה היא גם לפתוח את השבעה האלה.

<בועז הירש: לחלוטין.

<בועז הירש: אני מקווה שברגע שהשר יאשר, הכוונה היא לפתוח את כל הנותרים.

חנין זועבי: למה השר ביקר להרחיב את האלמנט של ההכשרה המקצועית?

חנין זועבי: שם הוא זיהה את הבעיה?

חנין זועבי: למה לא למשל בהשמה במקומות העבודה?

חנין זועבי: זיהוי הבעיה היה שיש בעיה בהכשרה ולא במקומות עבודה?

<בועז הירש: הזיהוי של השר היה הרצון שלו להגביל את מגוון האפשרויות התעסוקתיות שעומדות בפני האוכלוסיות האלה.

<בועז הירש: לתת להן כלים.

<בועז הירש: אנחנו עוסקים באנשים שהממוצע ההשכלתי של האוכלוסייה המשתתפת במעגלי תעסוקה הוא כשמונה שנות לימוד.

<בועז הירש: זה לא פותח הרבה אופציות בשוק העבודה.

<בועז הירש: הכוונה הייתה לראות איך אפשר לעשות מהלך מבחינת השר שייתן עוד מגוון אפשרויות.

חנין זועבי: כאשר אני ביקרתי בחיפה, הם זיהו שיש בעיה דווקא בקורסים שהם יותר מתקדמים, יותר איכותיים, והם אמרו שאין להם תקציבים לקורסים של הכשרה שהם יותר משנה ויש צורך בהכשרה יותר מתקדמת שמצריכה סבסוד של יותר משנה.

חנין זועבי: הם פנו למשרד הכלכלה אבל אין הסכמה לכיוון הזה שירחיבו את ההכשרה לא בכיוון של ממוצע השכלתי של שמונה שנים אלא דווקא של יותר הכשרה מקצועית, טכנולוגיה יותר מתקדמת.

<בועז הירש: איפה זה היה?

חנין זועבי: בחיפה.

חנין זועבי: הלשכה בחיפה.

<בועז הירש: לשכת התעסוקה?

חנין זועבי: כן.

חנין זועבי: לשכת התעסוקה בחיפה.

<בועז הירש: בדרך כלל אנחנו לא נוהגים לשלוח להכשרות מקצועיות שמעל לשנה.

חנין זועבי: גם אם יש צורך.

<בועז הירש: יש צורך, אני לא אומר שלא, אבל בדרך כלל הכשרות שמעל שנה, אם אלה לא לימודים אקדמיים שאנחנו לא שם, אלה לימודים כמו לימודי הנדסאים וזה גם דורש דרישות קבלה מסוימות.

חנין זועבי: יש להם.

חנין זועבי: כלומר, יש להם אוכלוסייה שמתאימה לכישורים האלה.

חנין זועבי: לכן הם הציגו את החוסר הזה.

<בועז הירש: אני לא נציג האגף להכשרה מקצועית אבל אני יודע שהאגף להכשרה מקצועית עבר עכשיו רביזיה מאוד גדולה ואנחנו אמורים - לפי מה שהיה כאן בדיון בוועדה, ושמעתי את ראש האגף להכשרה מקצועית – לראות במהלך שנת 2017 מגוון והיקף הרבה יותר גדול של קורסים להכשרה מקצועית.

<בועז הירש: אבל חלק מהמאמצים שאנחנו מבצעים היום לדוגמה ביחד עם משרד החינוך – ודיברנו על כך אצלך בוועדה – לדוגמה נושא של השלמת השכלה.

<בועז הירש: אני יכול להגיד שכיום קיבלנו ממשרד החינוך במחוז דרום הקצאה של 19 כיתות לשנת 2017 להשלמת השכלה.

<בועז הירש: אנחנו מחכים לקבל הקצאה בשאר המחוזות.

<בועז הירש: אני יכול להבטיח שאנחנו נעמוד ונמלא את כל ה-19 כיתות האלה.

<בועז הירש: חלק מהאנשים שאנחנו שמים, אחרי שהם מסיימים את השלמת ההשכלה, מקבלים מאתנו המשך כגון שובר או הפניה להכשרה מקצועית כי יש להם כבר את הבסיס ההשכלתי להמשיך הלאה.

חנין זועבי: בכל זאת אני רוצה להדגיש, וזה משפט אחרון שלי, שיש צורך בהכשרה יותר משנה, פחות מהנדסאי, ויש אוכלוסייה שצריכה את ההכשרה הזאת ושם אין מענה לצורך הזה.

חנין זועבי: שם לשכות התעסוקה עצמן מייצגות את הצורך הזה.

<בועז הירש: אני מסכים.

אלי אלאלוף: באיזה כיוון בעיקר ההכשרה המקצועית תלך?

אלי אלאלוף: לפי הצרכים שלכם?

<בועז הירש: אנחנו כרגע עוד רוצים לגבש את המודלים שלפנינו אבל אני יכול להגיד שכרגע זה עוד ברמה של מחשבות.

<בועז הירש: היינו רוצים לראות אולי הפשטה או הקלה בנגישות לשוברים שכיום בתהליך של שובר - - -

אלי אלאלוף: אבל השובר לא מכוון לאיזה מקצוע.

<בועז הירש: לא.

אלי אלאלוף: זאת החלטה אישית.

<בועז הירש: השובר הוא החלטה אישית לאחר הכוון תעסוקתי שמקבלים בלשכה.

<בועז הירש: אבל אנחנו מדברים על אוכלוסיות מוחלשות שצריכות לשים סכום כסף מכיסן ולא תמיד הדבר עולה.

אלי אלאלוף: ולשלם מראש.

<בועז הירש: ולשלם מראש.

אלי אלאלוף: אתם יכולים להתמודד עם זה?

<בועז הירש: זה אחד הדברים שאנחנו כרגע שוקלים.

<בועז הירש: הייתי מבקש קודם כל לגבש את המסקנות לפני שאני מדבר עליהן.

אלי אלאלוף: אתם מרגישים שזה באמת מפריע.

<בועז הירש: כן.

אלי אלאלוף: מימון ביניים על ידי האדם החלש.

<בועז הירש: נכון.

<בועז הירש: אני מדבר על אדם שהוא זכאי להבטחת הכנסה.

אלי אלאלוף: כמה מקרים כאלה יש בשנה?

<בועז הירש: אנחנו מחלקים מאות, אם לא יותר, שוברים בהבטחת הכנסה אבל אני חושב שאין ספק שזה משהו שיכול להרחיב את הנגישות.

אלי אלאלוף: אם היינו יכולים לקבל את הנתונים האלה, אנחנו נשמח לעזור ולשכנע את המערכת.

אלי אלאלוף: אני בטוח שמשרד העבודה משוכנע שזה טוב.

אלי אלאלוף: אנחנו בדרכים שלנו כוועדה יכולים לחפש פתרון כי בסוף זה לא נעשה כדי לחסוך כסף אלא כדי להבטיח את ההשתתפות של הצעירים או הצעירה או הצעיר בלימודים.

<בועז הירש: נכון.

אלי אלאלוף: צריך למצוא את הנוסחה שמאפשרת את זה ולא בולמת כי מישהו שבא מאבטלה, כמעט אבטלה, וצריך לממן מימון ביניים ולקבל את זה אחרי כמה חודשים, לא לכל אחד יש את האבא הנכון במקרה זה.

<בועז הירש: זה אחד הכיוונים.

אלי אלאלוף: כמה אנשים יש היום במעגלי תעסוקה בנקודת זמן אחת?

<בועז הירש: במהלך שנת 2016 טיפלנו בכ-13,400 אנשים.

<בועז הירש: במהלך השנה.

<חגי לוין: בנקודת זמן – אם אתה רוצה, אני אבדוק – אלה אלפים בודדים.

<חגי לוין: אלה 3,000, 4,000.

<חגי לוין: אנשים נכנסים ויוצאים מהתכנית.

<חגי לוין: מספר מדויק, נבדוק אותו.

אלי אלאלוף: אבל בשנה זה 13 אלף.

<בועז הירש: כן.

<בועז הירש: עם פריסה ארצית כמובן.

אלי אלאלוף: זאת אומרת שאם פותחים עוד שבעה מרכזים, אפשר להעריך שיהיו עוד כמה אלפי אנשים.

<בועז הירש: כן.

<בועז הירש: לחלוטין.

אלי אלאלוף: אתם רוצים לספר לנו עוד משהו?

<נעם זוסמן: אני מבנק ישראל, חטיבת המחקר.

<נעם זוסמן: אני רוצה להתייחס קצת לאפקטיביות של התכנית.

<נעם זוסמן: יש לנו כאן דוגמה מוצלחת לתכנית שנערך אחריה מעקב שיטתי באמצעות מה שנקרא קבוצות טיפול, אלה שהשתתפו בתכנית, ביקורת, אנשים שלא השתתפו בתכנית ואשר הבחירה בטיפול הייתה באופן מקרי.

<נעם זוסמן: לכן התוצאות שתכף אני אספר עליהן הן בעלות מהימנות גבוהה מאוד.

<נעם זוסמן: לדוגמה, מאוד יוצא דופן וצריך לומר לזכות שירות התעסוקה שיזם את בדיקת חקר ביצועים כפי שאני קורא לו.

<נעם זוסמן: מה שמסתבר זה שהתכנית העלתה את שיעור התעסוקה.

<נעם זוסמן: זאת אומרת, השתתפות של אנשים בשוק העבודה, בפרט התעסוקה שלהם, ב-8 שמונה נקודות אחוז, שזאת תוספת של 25 אחוזים בשיעור האנשים שהגיעו לשירות התעסוקה ובעקבות התכנית נכנסו למעגל העבודה.

אלי אלאלוף: תחזור על הסטטיסטיקה.

<נעם זוסמן: היה גידול בשיעור של האנשים שעובדים בזכות התכנית בשמונה נקודות אחוז, שזאת עלייה מאוד מאוד גדולה, עלייה של 25 אחוזים.

חנין זועבי: מתי אתה בודק?

חנין זועבי: שנה אחרי?

חנין זועבי: חודשים אחרי?

<נעם זוסמן: קצת פחות משנה אחרי.

<נעם זוסמן: התכנית נבדקה וזאת הצלחה גדולה מאוד, בפרט באוכלוסיות חלשות שמשתתפות.

<נעם זוסמן: אמנם המשרות הן בחלקן משרות חלקיות, אבל זאת תוצאה שאיננה מפתיעה בהתחשב בהרכב האוכלוסייה.

<נעם זוסמן: מדובר על אוכלוסייה חלשה.

<נעם זוסמן: צריך להגיד שההצלחה של התכנית בהשמה בעבודה הייתה גבוהה יותר בקרב האוכלוסיות החלשות ביותר.

<נעם זוסמן: זאת אומרת, בקרב האנשים הפחות משכילים מבין האוכלוסייה הכללית שבאופן כללי כמובן לא מאוד משכילה.

<נעם זוסמן: גם באוכלוסייה הערבית הייתה הצלחה יחסית נאה.

<נעם זוסמן: זאת הצלחה שהיא עולה על ההצלחה שהייתה בתכניות הקודמות, מה שנקרא תכנית ויסקונסין, מהל"ב ואורות לתעסוקה, ובעלות מאוד מאוד נמוכה.

<נעם זוסמן: זאת אומרת, אם אנחנו עושים חשבון של עלות תועלת, התכנית מאוד מאוד זולה וההצלחה שלה עולה על זו שהייתה בתכניות הקודמות שהעלות הייתה בסדר גודל של פי עשרה יותר גבוהה.

אלי אלאלוף: ויסקונסין הייתה פי עשר לעומת התכנית הזאת?

<נעם זוסמן: העלות?

<נעם זוסמן: כן.

<נעם זוסמן: פר משתתף.

<נעם זוסמן: ההצלחה במונחי שילוב בשוק העבודה הייתה יותר משמעותית.

<נעם זוסמן: אם עושים חשבון עלות תועלת פשוט, מדובר בהצלחה נאה.

<נעם זוסמן: צריך להגיד עוד דבר.

<נעם זוסמן: כל בן אדם שנכנס לעבודה, כמובן יש לזה השפעה רחבה מאוד גם קדימה עליו וגם על המעגל שמקיף אותו, על המשפחה שלו, על הילדים שלו וכיוצא בזה.

<נעם זוסמן: זאת אומרת, אם אנחנו אוספים את כל התועלות ולא רק מסתכלים על התועלת הישירה מהעובדה שהבן אדם נסמך פחות על קצבאות ויותר משתתף בשוק העבודה, שזאת פנקסנות פשוטה, יש כאן השפעה הוליסטית רחבה מאוד על כל המעגל סביבו.

חנין זועבי: יש לכם סטטיסטיקה על סוגי המשרות שהם נכנסים אליהן?

<נעם זוסמן: אני לא יודע את הפרטים אבל ברור שבאופן כללי, מכיוון שהאוכלוסייה היא חלשה יחסית, מדובר כאן על משרות בדרגים לא מאוד גבוהים, בלשון המעטה.

חנין זועבי: אבל יש באיזשהו מקום נתונים כאלה?

<בועז הירש: יש נתונים.

<בועז הירש: הם לא מול עיני כרגע.

חנין זועבי: אנחנו יכולים לבקש.

<נעם זוסמן: בשורה התחתונה, אם אני צריך לסכם את הממצאים, התכנית הוכיחה את עצמה מעל ומעבר ואנחנו מדברים כאן כרגע על השפעה של טווח קצר.

<נעם זוסמן: הנתונים שעמדו לרשות החוקרים, וצריך להעיר הערה והיא שהמחקר הזה בוצע בעצם על ידי גורם חיצוני לשירות התעסוקה, לכן הממצאים היו אובייקטיבים.

<נעם זוסמן: בראש תכנית המחקר עמדה דוקטור אנליה שלוסר מאוניברסיטת תל אביב והיו שותפים לה גורמים שונים לרבות חוקרת מבנק ישראל.

<נעם זוסמן: לכן הממצאים האלה הם של גורמים אובייקטיביים.

<נעם זוסמן: הם תוצאות מאוד נאמנות בגלל שיטת המחקר ובנוסף חשוב מאוד להדגיש, אלה השפעות של טווח קצר.

<נעם זוסמן: אם הייתי צריך להעריך – כמובן אין עדיין נתונים כדי להעריך את זה – בטווח הארוך, זה גם מה שרואים בהרבה מאוד מחקרים בעולם, יש שיפור על פני זמן.

<נעם זוסמן: יש כאן איזה אלמנט של ריבית דריבית.

חנין זועבי: אתה זוכר אחוז נשים?

<נעם זוסמן: אין הבדל גדול.

<נעם זוסמן: ההשפעה לא הייתה דיפרנציאלית בין גברים לנשים אבל היא הייתה הרבה יותר חזקה לאוכלוסיות החלשות ביותר, שזה הרובד של האנשים שבאופן טבעי קשה מאוד לייצר עבורם השמה בשוק העבודה ואם נצליח לפצח את האגוז הקשה הזה, אני חושב שהדרך סלולה.

<נעם זוסמן: לכן אם היו צריכים לשאול אותי כחוקר, חד משמעית יש מקום להרחיב את התכנית לפריסה ארצית.

<נעם זוסמן: דבר נוסף חשוב להגיד הוא שהיום – והתייחס לכך בועז קודם לכן – יש צורך להשקיע משאבים נוספים במה שנקרא בכל מיני אלמנטים תומכי עבודה.

<נעם זוסמן: כאשר מדובר על הכשרה מקצועית עליה הוא דיבר, אפשר לחשוב על מעונות יום ועל כלים נוספים שבוודאי האפקט שלהם במשולב עם התכנית יכול לתת השפעה הרבה יותר חזקה.

חנין זועבי: בכל זאת, למה אין שום המלצה או כיוון לתת הכשרות יותר איכותיות ולא ממוצע של שמונה שנות לימוד אלא ממוצע של 12 שנות לימוד?

חנין זועבי: כלומר, מתחת להנדסאים, יותר מאשר הכשרות שניתנות היום.

<נעם זוסמן: הנושא הזה לא נבדק במחקר כיוון שגם לא ניתן להבחין שם בין הטיפולים השונים שאנשים במעגלי תעסוקה קיבלו.

<נעם זוסמן: ברור בכל מקרה שיש צורך במחקרי מעקב אחרי הכשרות מקצועיות וזאת אופרה אחרת.

<נעם זוסמן: גם ברור שיש צורך לחזק את האלמנט של הכשרה מקצועית ושאר הגורמים שהם תומכי עבודה כמו מעונות יום וכולי, כדי להעצים את האפקטיביות של תכנית מעגלי תעסוקה.

אלי אלאלוף: עוד שאלה.

אלי אלאלוף: דיווחתם או היו לכם מפגשים עם המשרדים הרלוונטיים?

<נעם זוסמן: קודם כל, הממצאים, את זה צריך להגיד שוב לזכות שירות התעסוקה שנוהג בשקיפות.

<נעם זוסמן: העובדה שהוא הוציא את זה למחקר על ידי גורם חיצוני כדי שלא יגידו שהממצאים הם מטעם, ושנית, כל הממצאים מתפרסמים באתר שירות התעסוקה.

<נעם זוסמן: בלחיצת כפתור אתם יכולים לקבל את דוח הביניים.

<נעם זוסמן: הוא ביניים מכיוון שצריך עוד לבצע מעקב ארוך טווח אחרי האפקטיביות.

אלי אלאלוף: מה התפקיד של בנק ישראל?

<נעם זוסמן: בנק ישראל היה מעורב.

<נעם זוסמן: אחד מהחוקרים שהשתתף במחקר הזה תחת החסות של אנליה שלוסר מהחוג לכלכלה באוניברסיטת תל אביב, היה מבנק ישראל.

<נעם זוסמן: בנק ישראל גם פרסם באתר שלו את תוצאות המחקר לפחות ברכיב שקשור להשפעה של התכנית על קצבאות.

<נעם זוסמן: גם זה שקוף וכל אחד יכול להיכנס.

<נעם זוסמן: הממצאים מופיעים בסוף בדוח המסכם שיש שם ריכוז של הממצאים גם בהקשר של השפעה על קצבאות, גם בהקשר של השפעה על שוק העבודה וגם בהקשר לסוגיה נוספת שאני לא ציינתי אותה והיא שמהסקר שערך שירות התעסוקה עולה שאנשים שהשתתפו בתכנית דיווחו על עלייה משמעותית במסוגלות שלהם, באמונה שלהם ביכולת למצוא עבודה וכולי, כאשר בסך הכול, אם אני מחלק את העולם לשבעי רצון ולא שבעי רצון, חצי היו שבעי רצון מאוד ועוד בערך חמישית היו שבעי רצון במידה בינונית, מהתכנית.

<נעם זוסמן: זאת אומרת, זה שיעור לא מבוטל מאנשים שדיווחו על שביעות רצון מהתכנית.

<נעם זוסמן: זה כאשר אנחנו מביאים עוד בחשבון שזה מחייב אותם להתייצבות וכולי.

<נעם זוסמן: זאת אומרת, התכנית הזאת, יש בה גם דרישות.

<נעם זוסמן: השורה התחתונה, גם במובן הסובייקטיבי של התחושות של האנשים לגבי האפקטיביות של התכנית והתחושות האישיות שלהם בנוגע להעצמה אישית שלהם והמסוגלות שלהם להשתלב בשוק העבודה, השורה התחתונה היא חיובית.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד לכם שלא קראתם את דוח העוני אבל זה כתוב שם.

אלי אלאלוף: בדוח העוני יש מרכיב של הכשרות מקצועיות לצורך השמה.

אלי אלאלוף: מי שניהלה את הוועדה הזאת היא מבנק ישראל.

אלי אלאלוף: אתם יורים טוב לכל הכיווניים.

<טלי ניר: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

<טלי ניר: אנחנו ליווינו את תכנית ויסקונסין בזמנו ואת התכניות שניסו להעביר מאז ומלווים גם את התכנית הזו.

<טלי ניר: קודם כל, לתכניות הקודמות התנגדנו ופעלנו נגד והבאנו גם בסיוע הוועדה לסיום התכנית הקודמת.

<טלי ניר: התכנית הזו, לא פעלנו נגד כי למעשה זו תכנית שקיבלנו עליה תלונות שהיו מאוד נקודתיות.

<טלי ניר: פנינו לשירות התעסוקה ולמיטב ידיעתנו הבעיות תוקנו.

<טלי ניר: מאז לא קיבלנו עוד תלונות.

<טלי ניר: התייעצתי עם ארגונים חברתיים אחרים וגם אצלם לא התקבלו תלונות והם יושבים במקומות כמו חדר, שם מופעלת התכנית.

<טלי ניר: בדרך כלל אנחנו כן מקבלים את התלונות.

<טלי ניר: אם כן, קודם כל אני רוצה להגיד את זה וזה לזכות שירות התעסוקה.

<טלי ניר: אני חושבת שמדובר בתכנית שהיא בסך הכול טובה אבל הרכיב הזה של הכשרות מקצועיות הוא באמת מאוד מאוד חסר ו לכן אנחנו מאוד מעריכים את הדאגה של השר ואת הרצון שלו להרחיב את ההכשרות המקצועיות כי זה מאוד מאוד נדרש.

<טלי ניר: כלומר, אמר את זה מר הירש ואני רוצה לחזק את המקום הזה, שהיום ההכשרות, גם מה שהומלץ בדוח העוני, לא יושם.

<טלי ניר: היו מקבלים הכשרות מקצועיות משהו כמו 5,000 אנשים בשנה, שזה מכל הסוגים, מכל המינים, וזה אחוז שהוא פרומיל.

<טלי ניר: היום יש חצי מיליון מתייצבים בשירות התעסוקה כל שנה שמבקשים סיוע וצריכים כניסה לעבודה.

<טלי ניר: אולי לא כולם צריכים הכשרות מקצועיות אבל בוודאי שהרבה יותר פחות מאחוז מהמתייצבים.

<טלי ניר: הכשרות מקצועיות, כולנו יודעים שהן במשבר.

<טלי ניר: אני מאוד מקווה שההזדמנות הזאת של התכנית והמעצר הזמני שלה יוביל לזה אבל אני חושבת שהוועדה כן יכולה לדחוף לזה שבכל זאת יורידו את הרגל מהברקס והתכנית תמשיך כי בינתיים גם מדובר בבזבוז של כספי ציבור וגם בסך הכול בתכנית טובה שכן נותנת – שמענו את הנתונים של בנק ישראל – מענה לאלפים והשנה היא תיתן מענה לעשרות אלפים במצטבר שיכולים לקבל איזשהו סיוע ולהיכנס לשוק העבודה ולהתפרנס בכבוד.

<טלי ניר: אלה אנשים שנמצאים במצב הכי גרוע מבחינה תעסוקתית.

<טלי ניר: מה שחשוב לציין לגבי מה שהעליתם, תכנית השוברים שאנחנו לא חושבים שזאת דרך המלך לסייע כי התכנית הזאת היא תכנית שזכתה להרבה מאוד ביקורת.

<טלי ניר: אנחנו כתבנו דוח שלם שהוצג בפני הוועדה בעבר ומסביר בדיוק את הבעיה של התכנית הזאת.

<טלי ניר: בגדול זאת תכנית שקודם כל אתה נדרש לממן אותה.

<טלי ניר: כלומר, משתתף שמקבל הבטחת הכנסה שבקושי מתקיים, אנחנו יודעים כולנו מה גובה קצבת הבטחת הכנסה, 2,400 שקלים לזוג עם שני ילדים, איך מהדבר הזה גם אמורים לשלם עוד קורס של הכשרה מקצועית.

<טלי ניר: השוברים, ההחזר ניתן בשלוש פעימות.

<טלי ניר: משפחה לא באמת יכולה להרשות לעצמה את זה.

<טלי ניר: לכן אם זה ילך רק לכיוון של הרחבת שוברים, אני חושבת שזה יהיה חבל מאוד, בלשון המעטה.

<טלי ניר: דרך המלך היא לחדש את ההכשרות המקצועיות, למצוא את הדרך לעשות את זה בין אם זה בשירות התעסוקה, בין אם זה באגף להכשרה מקצועית, אבל בצורה שהיא מקצועית, שהיא בודקת, להחזיר החזרות מקצועיות שהן איכותיות ומתאימות, לבדוק מה המקצועות הנדרשים או שורה של המלצות שאני לא אחזור על כולן כאן וגם אתם בדוח העוני כתבתם חלק מהדברים.

<טלי ניר: אבל ברור שצריך לפתח את מערך ההכשרות המקצועיות מהיסוד ובצורה רצינית אחת ולתמיד.

<טלי ניר: הלוואי וזה יקרה עכשיו.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: עוד מישהו רוצה להתייחס?

<אפרת פורת: אני מאגף הבטחת הכנסה בביטוח לאומי.

<אפרת פורת: גם אנחנו רוצים לחזק ולומר שהתכנית מאוד מצליחה מבחינתנו.

<אפרת פורת: אנחנו רואים הרבה השמות בעבודה ורואים הצלחות אישיות, בניגוד לוויסקונסין.

<אפרת פורת: אין רעשים, אין תלונות, לא מהשטח ולא מפקידים.

<אפרת פורת: יש שיתוף פעולה מאוד מאוד הדוק, כך שאם יש איזו בעיה ספציפית עם בן אדם מסוים שנכנס למעגלי תעסוקה ולא מתאים לו, אנחנו עושים מיצוי זכויות.

<אפרת פורת: דווקא בעקבות מעגלי תעסוקה, אנחנו כן יכולים לשים את היד על אוכלוסייה של חסרי מסוגלות תעסוקתית ולהתחיל לטפל בה.

<אפרת פורת: אנחנו באמת מברכים על התכנית ומבקשים לשמור עליה, לחזק אותה, לבדוק יותר השמות איכותיות ובאמת לטווח הרחוק לחזק אותה עם הכשרות מקצועיות.

<אפרת פורת: לשאלת חברת הכנסת.

<אפרת פורת: בתקנות שלנו מעל 12 חודשי לימוד אי אפשר לשלם הבטחת הכנסה.

<אפרת פורת: עכשיו אנחנו פועלים לתיקון חקיקה כי גם לנו זה לא טוב.

<אפרת פורת: אנחנו מאוד רוצים שאנשים ייקלטו ללימודים ארוכי טווח ויישארו בהבטחת הכנסה, יעמדו על הרגליים, יקבלו השמה.

<בועז הירש: אנחנו תומכים בביטוח לאומי בנושא הזה.

<אפרת פורת: נכון.

<אפרת פורת: אנחנו פועלים ביחד.

<אפרת פורת: גם השר אתנו ביחד.

<אפרת פורת: נשמח לחיזוקים.

חנין זועבי: אין לי מידע מדויק ולכן אני מהססת לדבר.

חנין זועבי: אבל מהמידע שלי על נצרת למשל, רוב הקורסים הם קורסים של טיפוח יופי ובאמת זה לא הכיוון וזאת לא העצמה.

חנין זועבי: אני בטוחה שאחוז שביעות הרצון היא לא חמישים אחוזים אלא שם אחוז שביעות הרצון הוא אפס והרוב לא שבעות רצון.

חנין זועבי: אני מכירה גם את אזור נצרת, את טמרה, שם כל הדגש על טיפוח יופי ולא יוצאים מהפרדיגמה הזאת ושם אין העצמה.

חנין זועבי: אתה יודע למה הם נכנסים לקורסים האלה?

חנין זועבי: בגלל שהם לא רוצים להישאר בבית.

חנין זועבי: זה רק כדי לצאת מהבית.

חנין זועבי: לצאת לעולם החיצוני והם יודעים שזה לא זה.

חנין זועבי: יש תקציב אבל במקום לייעל את התקציב ולדבר על נקודות החולשה, כאשר לוקחים את המקרו, מפספסים נקודות חולשה ברזולוציה יותר נמוכה.

חנין זועבי: נצרת היא העיר הכי גדולה ואם כך המצב בנצרת, מה המצב בכפרים ובישובים קטנים?

חנין זועבי: אין לי מידע ואין לי סטטיסטיקה להציג.

חנין זועבי: בדרך כלל אני עושה חקירה אבל אני חיה את החברה שלי ואני מכירה הרבה נשים שנכנסו לקורסים האלה וזו התלונה המרכזית, טיפוח יופי, טיפוח יופי, טיפוח יופי.

חנין זועבי: גם לשכת התעסוקה בחיפה אמרה שאין מענה למרחב לחברה הערבית שהוא לא טיפוח יופי.

חנין זועבי: לא רואים משהו בתחום הביניים שיכול לספק להם משרות.

חנין זועבי: הדבר לא טוב.

חנין זועבי: ממה שאני מכירה בהכרות ישירה, הדבר שונה מתמונת המצב שאתם תיארתם לנו עכשיו.

<בועז הירש: ברשותך, אני אגיב בקצרה.

<בועז הירש: אני לא יודע לומר לגבי קורסים של הכשרה מקצועית.

<בועז הירש: אני יכול לדבר על שוברים.

<בועז הירש: גם אנחנו באותה גישה שקורסים של טיפוח החן והיופי זה לא הפתרון האולטימטיבי.

<בועז הירש: המטרה שלנו היא להפנות אנשים לקורסים ולמקצועות אחרים עם רמת הכנסה ועתיד תעסוקתי התפתחותי יותר מבטיח.

<בועז הירש: כמדומני בשנת 2016 צמצמנו את מספר השוברים של אנשים שהלכו לטיפוח החן והיופי לעומת 2015 ואני מוכן לחזור ולבדוק את הנקודה הזאת.

<בועז הירש: זה משהו בסדר גודל של פחות מ-15 אחוזים מסך השוברים.

<בועז הירש: בחלק מהמקומות לדוגמה שבדקתי באזור ואדי ערה, יש סוגיה אובייקטיבית של קשורה לשירות התעסוקה כי לדוגמה בית ספר למחשב מצאנו רק בחדרה.

<בועז הירש: כאשר בן אדם בא ומציעים לו קורסים, והיופי בשוברים הוא שזה באמת גישה למגוון רחב מאוד של גופים, אז אם אין את המגוון הזה באזור המגורים או מסביב, אנחנו צריכים להביא פתרונות אחרים.

<בועז הירש: אני יכול להגיד לך שמבחינתנו בנושא של הפניה לשוברים, בדיוק מהסיבות שציינת, המטרה שלנו היא לנסות ולהכווין אנשים, כמובן אנחנו לא יכולים לכפות את זה על אף אחד, לקורסים שמספקים ערוצים תעסוקתיים אחרים.

אלי אלאלוף: אפשר לקבל נתונים על האוכלוסייה הערבית?

<בועז הירש: ברצון.

<בועז הירש: בכל חתך שיש, נשמח להעביר.

אלי אלאלוף: תעבירו לנו.

אלי אלאלוף: יש מקום לחשוב על ההכוונה לפי מקומות תעסוקה אפשריים.

אלי אלאלוף: לפי מקומות עבודה אפשריים.

אלי אלאלוף: יש כאן איזו בעיה.

אלי אלאלוף: לכוון אנשים לקורסים כמעט הייתי אומר ביוזמתם האישית, זה חלקי מאוד בשיקול הדעת של אותו איש או אישה.

אלי אלאלוף: הם חייבים לקבל איזו הכוונה כדי לדעת במה יש עבודה, היכן יש עבודה, באיזו רמה תעסוקתית, באיזו רמת הכנסה.

אלי אלאלוף: הבעיה המרכזית כאן בהבטחת הכנסה שלא מובטחת, היא לא קיימת בשביל מי שהוא בעל השכלה מסוימת.

חנין זועבי: נכון.

אלי אלאלוף: זו הבעיה.

אלי אלאלוף: אנחנו רואים את זה גם בחד הוריות, עת רצינו לקדם אותן בהשכלה באוניברסיטה.

אלי אלאלוף: אמרו שאם ייכנסו לשם, מבטלים להן את הבטחת ההכנסה.

אלי אלאלוף: זאת מלכודת שבלתי אפשרי לצאת ממנה.

אלי אלאלוף: אם אין הערות נוספות, אני רוצה לסכם את הדיון.

אלי אלאלוף: קודם כל, אני מודה לך בועז על הדיווח.

אלי אלאלוף: מודה לאגודה לזכויות האזרח על כך שהיא עושה מעקב.

אלי אלאלוף: אני שמח שאתם כאן.

אלי אלאלוף: אני מופתע לטובה שבנק ישראל השקיע בזה.

אלי אלאלוף: בהיערכות וביכולות שלו, זה אומר רק טוב.

אלי אלאלוף: אני אפגש עם השר ואדווח לו על ההתרשמות המאוד חיובית, גם אם יש מה לתקן.

אלי אלאלוף: אין דבר טוב שלא ניתן לתקן אותו כדי לעשות אותו טוב יותר.

אלי אלאלוף: הוא קטן מדי, 13 אלף אנשים, זה נפלא, אבל זה קטן מדי.

אלי אלאלוף: זה דבר שצריך לשרת אלפים רבים אבל אנחנו יודעים שלצערי הנושא של ההכשרות המקצועיות במתכונת הקודמת במשרד הכלכלה – סליחה על המילה - היה על הפנים.

אלי אלאלוף: אני יודע כמה היום השר מאוד מעוניין בזה והמשאבים שהועמדו הם גדולים יותר למרות שבעיני הם לא מספיקים.

אלי אלאלוף: אנחנו נמצאים בדילמה שמה שטוב, לא מספיק גדול ומה שלא טוב, תמיד גדול מדי.

אלי אלאלוף: אנחנו נעשה מעקב.

אלי אלאלוף: גם אנחנו ולא רק האגודה לזכויות האזרח.

אלי אלאלוף: אנחנו נשמח לקבל אינפורמציה נוספת כל פעם שתמצאו לנכון לעדכן אותנו.

אלי אלאלוף: אנחנו נעשה מעקב ואחרי פגישה עם השר אנחנו נקיים דיון נוסף בוועדה.

אלי אלאלוף: תעשו הכול כדי ששבעת המרכזים שכרגע עוד לא מופעלים, אכן יופעלו.

אלי אלאלוף: אני מקווה שתצליחו להפעיל אותם בהקדם.

אלי אלאלוף: אני לרשות

אלי אלאלוף: כם כדי לעזור בעניין הזה.

אלי אלאלוף: רצית להוסיף משהו?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: רציתי לשמוע אבל נתקעתי בוועדת החוץ והביטחון.

מירב בן ארי: שמעתי דברים טובים.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.