ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 659, 2017-02-28 10:20

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו מתחילים בהצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 62) (סופיות הסליקה במסלקות) התשע"ז-2017.

משה גפני: מי מציג?

<שמואל האוזר: אני רק אגיד, ברשותך היושב-ראש, שהמטרה של החוק היא לספק הגנה לדרך פעולתן של המסלקות.

<שמואל האוזר: המטרה של הצעת החוק היא גם לעגן בחוק הוראות שנדרשות לצורך מזעור הסיכונים שאליהן נחשפות מסלקות הבורסה.

<שמואל האוזר: זאת המטרה, זה נעשה באירופה וזה נדרש גם מאתנו.

<שמואל האוזר: זה להתיישר עם סטנדרטים בינלאומיים שנדרשים מאוד.

<שמואל האוזר: בלעדיהם חלק מהגופים, אם לא כולם, יכולים להיפגע אם לא נעשה את השינוי הזה.

<שרה קנדלר: לתת סקירה כללית?

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים פה על סופיות הסליקה במסלקות הבורסה.

<שרה קנדלר: זה בעצם חוק שמקביל לחוק מערכות תשלומים שיש בבנק ישראל, שמסלקות הבורסה הוחרגו ממנו כשהחקיקה הזאת עברה.

<שרה קנדלר: אמנם באותו זמן תוקן חוק ניירות ערך ונקבעו סעיפים לגבי יציבות המסלקות, אבל נושא של סופיות הסליקה לא נקבע שם.

<שרה קנדלר: יש לזה חשיבות מאוד גדולה שהסליקה בבורסה, הווי אומר כשחבר בורסה אחד קונה ושני מוכר, אז שכל הסליקה, העברה של ניירות ערך מול העברה כספית, שהכול יתבצע כמו שצריך כי זו פעולת שרשרת.

<שרה קנדלר: אם ההוראה היא לא סופית ומוחלטת, אז כל הוראה שבאה אחריה מוטלת בספק ולכן מאוד-מאוד חשוב בשביל עבודת המסלקות והיציבות של שוק ההון בכלל שתהיה יציבות של המסלקות.

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים על סופיות הסליקה גם בשוטף, בפעולות רגילות, ויש גם סעיפים שמדברים פה בהצעה על סופיות הסליקה כשיש כשל, כשיש חדלות פירעון של חבר מסוים כי אנחנו לא רוצים שזו תהיה פעולת שרשרת.

<שרה קנדלר: את זה אנחנו רוצים למנוע ולכן אנחנו מדברים על סופיות סליקה גם בחדלות פירעון.

<שרה קנדלר: יש סטנדרטים, כמו שיושב-ראש הרשות אמר, בינלאומיים בנושא הזה שאנחנו רוצים לעמוד בהם, גם כדי שהמסלקות הישראליות יוכלו לעבוד מול מסלקות אירופאיות וגם לעמוד בהוראה של המפקח על הבנקים שדרש מהמסלקות הישראליות לעמוד בתנאים עד אמצע השנה הקרובה.

<שרה קנדלר: בעיקרון, הצעת החוק הזאת מתואמת עם משרד המשפטים.

<שרה קנדלר: יש איזושהי מחלוקת עם בנק ישאל לגבי סוגיה מסוימת, מלבדה אני חושבת שאין מחלוקות לגבי הצעת החוק.

משה גפני: משרד המשפטים, אתם בסדר עם החוק הזה?

<מיכל אלבז: התיאור של שרה נכון.

<מיכל אלבז: ההצעה מקובלת עלינו.

משה גפני: יש עוד מישהו שרוצה להעיר?

משה גפני: בבקשה.

<שרה קנדלר: להתחיל להקריא?

משה גפני: כן.

<שרה קנדלר: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 62) (סופיות הסליקה במסלקות).

משה גפני: זה הולך להיות חוק בלי מחלוקת בכלל?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: חוץ ממחלוקת אחת עם בנק ישראל.

משה גפני: מחלוקת אחת תהיה?

<שרה קנדלר: יש.

<שרה קנדלר: בטח.

<שרה קנדלר: אי-אפשר בלי.

<קריאה: אין מחלוקת.

<שרה קנדלר: אין מחלוקת?

<שרה קנדלר: אוקיי.

<קריאה: אין מחלוקת.

<קריאה: מנסים למצוא איזון.

<קריאה: זו לא מחלוקת.

<שרה קנדלר: אז אם אין מחלוקת, אני מציעה שאני אקריא ובסוף נדבר.

משה גפני: בסדר, בכבוד.

<אייל לב ארי: - - - דבר-דבר.

<שרה קנדלר: "תיקון סעיף 44יב 1א.

<שרה קנדלר: בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 44יב, בהגדרה "מכשיר פיננסי", בפסקה (2), בסופה יבוא "או בידי בנק ישראל".

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: יש פה איזה תיקון.

<שרה קנדלר: בשבוע שעבר העברנו בוועדה את חוק שינוי מבנה הבורסה ותיקנו את הגדרת ניירות ערך לפרק של הבורסה.

<שרה קנדלר: בטעות לא שמנו לב שהחרגנו מזה בלי כוונה את המק"מים ולכן אנחנו מכניסים אותם בחזרה פה, את אגרות החוב שמונפקות על-ידי בנק ישראל.

<שרה קנדלר: זה התיקון הזה.

משה גפני: אתם מכניסים משהו שלא נוגע לחוק הזה אלא תיקון לחוק - - -

<שרה קנדלר: אבל הוא נוגע לחוק הזה בגלל שההגנות של המסלקה, אנחנו רוצים שיחולו גם על ניירות ערך מסוג מק"מים ולכן זה חשוב לתיקון הזה כדי שהם גם יהיו בנושא של סופיות הסליקה.

<אייל לב ארי: זה מפנה ל-44יב.

<שרה קנדלר: זה מפנה לסעיף 44יב שקובע מה זה המכשיר הפיננסי.

<אייל לב ארי: שם זה הפרק הידוע.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אבל עכשיו הפרק של הבורסה מפנה להגדרה הזאת בהגדרת ניירות ערך.

<שרה קנדלר: "תיקון סעיף 50א 1.

<שרה קנדלר: בסעיף 50א לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (א) ברישה, אחרי "בסעיף זה" יבוא "ובסעיפים 50א2 עד 50 א8"; (ב) אחרי ההגדרה "בורסה" יבוא: "הוראת סליקה" – אחת מאלה: (1) הוראה להעברת ניירות ערך, לרבות הוראה למשיכת ניירות ערך מחשבון המתנהל במסלקה או להפקדת ניירות ערך בחשבון המתנהל במסלקה; (2) הוראה להעברת כספים; "הליכי חדלות פירעון" - הליכים לפי הפרק השלישי לחלק התשיעי לחוק החברות שניתן לקבל בהם צו הקפאת הליכים, הליכי פירוק לפי פקודת החברות; "הסדרי כשל" – הוראות בכללי המסלקה בעניין פעולות שרשאית מסלקה לבצע במקרה שבו, לדעת המסלקה, חבר המסלקה אינו מקיים את חיוביו כלפיה או כלפי חבר מסלקה אחר או שיש חשש שלא יקיים את חיוביו כאמור, בין השאר בשל כך שחבר המסלקה חדל פירעון, ובכלל זה הוראות בכללי המסלקה מהסוג הנכלל בהסדרים לקביעת שווי הוגן, הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות, הסדרים לחישוב נטו והסדרים לסיום מוקדם; "הסדרים לחישוב נטו" (Netting) – הוראות בכללי המסלקה באחד או יותר מאלה: (1) הוראות שלפיהן החיובים או הזכויות של המסלקה כלפי חבר המסלקה יהיו חיוביה או זכויותיה של המסלקה כלפי אותו חבר מסלקה בניכוי החיובים או הזכויות של חבר המסלקה כלפיה, או ששווי החיובים או שווי הזכויות של המסלקה כלפי חבר המסלקה יהיו שווי החיובים או הזכויות כאמור בניכוי שווי החיובים או שווי הזכויות של חבר המסלקה כלפי המסלקה; (2) הוראות שלפיהן החיובים או הזכויות של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, אחד או יותר, יהיו חיוביו או זכויותיו של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, אחד או יותר, בניכוי החיובים או הזכויות של המסלקה או של חבר המסלקה האחר כלפיו, או ששווי החיובים או שווי הזכויות של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, אחד או יותר, יהיה שווי החיובים או הזכויות כאמור, בניכוי שווי החיובים או שווי הזכויות של המסלקה או של חבר המסלקה האחר, כלפיו;".

משה גפני: תסבירי.

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים פה על הסדרים – אלה הגדרות שיבואו לביטוי אחר כך בהמשך החוק.

<שרה קנדלר: יש פה כל מיני הסדרים שנקבעים בכללי המסלקה שאנחנו רוצים אחר כך, בהוראות המהותיות, לוודא שהם לא נפגעים כתוצאה מחדלות פירעון של חבר מסלקה וגם בהשגרה.

משה גפני: אלה הגדרות?

<שרה קנדלר: אלה הגדרות.

<שרה קנדלר: הגדרה אחת, הליכי חדלות פירעון, זה הנושא שעוד לא סגור עם בנק ישראל האם הליכים לפי פקודת הבנקאות יהיו בגדר הליכי חדלות פירעון.

<שרה קנדלר: כרגע זה לא נמצא בפנים.

<שרה קנדלר: אני רק מציינת את זה.

משה גפני: מתי נחליט על זה?

<שרה קנדלר: בהמשך הדיון.

<גיא דביר: זה חלק מהסוגיה של המנהל המורשה.

<ניצה נעמי שמיר: אבל אמרנו שלא זה נכנס להגדרת הליכי - - -

<שרה קנדלר: על זה יש מחלוקת.

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: זו לא מחלוקת, זו רק נקודת איזון.

<שרה קנדלר: חבר הכנסת גפני, זה בא לידי ביטוי - - -

<ניצה נעמי שמיר: - - - לפני כן דיברנו על הדרך לאזן.

<ניצה נעמי שמיר: לא על - - -

משה גפני: כשאני אומר מחלוקת, אז קחי אותי ברצינות.

<שרה קנדלר: אני רוצה להגיד שזה בא לידי ביטוי בכמה סעיפים.

משה גפני: אנחנו תכף נברר את הוויכוח הזה.

<שרה קנדלר: "הסדרים לסיום מוקדם" – הוראות בכללי המסלקה הכוללות אחת או יותר מאלה: (1) הוראות הקובעות תנאים שבהתקיימם יבואו לידי סיום מוקדם, ובכלל זה ביטול או קיום מוקדם (בהגדרה זו – סיום מוקדם), עסקאות הנסלקות במסלקה או פעולות המבוצעות בה, לפי העניין, או שבהתקיימם יעמדו חיוביו של חבר מסלקה לפירעון מיידי, והדרך שבה יתבצעו סיום מוקדם או העמדה לפירעון מיידי כאמור לפי פסקה זו; (2) הוראות הקובעות תנאים שבהתקיימם רשאית המסלקה להביא לידי סיום מוקדם עסקאות או פעולות כאמור בפסקה (1) או להעמיד את חיוביו של חבר המסלקה לפירעון מיידי, והדרך שבה יתבצעו הסיום המוקדם או ההעמדה לפירעון מיידי כאמור לפי פסקה זו; (3) הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות והסדרים לקביעת שווי הוגן המשמשים בעת ביצוע הסדר לסיום מוקדם; (4) הוראות שלפיהן יבואו לכדי סיום מוקדם עסקאות או פעולות כאמור בפסקה (1), עקב התנהלותם של הליכי חדלות פירעון לגבי חבר המסלקה;".

משה גפני: תסבירי.

<שרה קנדלר: שוב, הכול פה הגדרות של כללי המסלקה השונים.

<שרה קנדלר: הסדרים לסיום מוקדם.

<גיא דביר: המסלקה סולקת על בסיס נטו, כך היא עובדת.

<גיא דביר: זה אומר שבתוך התהליך של הסליקה יש קיזוז בין החיובים וזכויות ברמה רב-צדדית.

<גיא דביר: הסליקה היא הליך שנעשה באופן רב-צדדי.

<גיא דביר: בנוסף, לפי כללי המסלקה, בתנאים מסוימים, התחייבויות עתידיות של הצדדים תבואנה לידי פירעון מידי, לכדי סיום.

<גיא דביר: ויש לה גם סמכויות שזה בדרך כלל קורה במקרים שקשורים לחדלות פירעון.

<גיא דביר: מכאן, למעשה, זה מגדיר את אותם הסדרים שבהם תהיה למסלקה הסמכות להורות על סיום מוקדם של עסקאות כדי לתת להם את ההגנה יותר מאוחר - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: "הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות" – הוראות בכללי המסלקה באחד או יותר מאלה: (1) הדרך לקביעת זכות או חיוב של חבר מסלקה או של המסלקה ולחישובם; (2) דרכי ההתחשבנות בין המסלקה לבין חבר מסלקה או בין חברי המסלקה לבין עצמם, לרבות לעניין ריבית, הפרשי הצמדה, הוצאות, פיצוי או כל סכום אחר, שייווספו לחיוב של חבר מסלקה או של המסלקה; (3) היוון חיובים, זקיפת תשלומים על חשבון חיובים וקיום חיובים;".

<שרה קנדלר: אלה כללים שמסדירם את אופן חישוב הזכויות והחיובים.

<שרה קנדלר: "הסדרים לקביעת שווי הוגן" – הוראות בכללי המסלקה באחד או יותר מאלה: (1) הדרך לחישוב השווי ההוגן של חיובים או זכויות של חבר מסלקה או של המסלקה, לרבות לשם ביצוע הסדרים לחישוב נטו, הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות, הסדרים לסיום מוקדם או הסדרי כשל או לשם ביצוע פעולה אחרת בהתאם לכללי המסלקה; הוראות בעניין זה יכול שיורו על חישוב השווי ההוגן כאמור, בין השאר, בדרך של מכירה או רכישה של ניירות ערך בידי המסלקה וזקיפת התמורה בעד מכירתם או הסכום ששולם לשם רכישתם לזכות חבר המסלקה או לחובתו, לפי העניין, או בדרך של הערכת שוויין של עסקאות בניירות ערך דומים, והכל בין בבורסה ובין בשוק שבו מתנהלות עסקאות כאמור; (2) הדרך לחישוב ההמרה של הסכום המתקבל מהחישוב כאמור בפסקה (1), למטבע מסוים, או הדרך לחישוב ההמרה של סכום במטבע מסוים לסכום במטבע אחר;".

<שרה קנדלר: בשלב ביצע ההסדרים שנסקרים, עשויה לעלות שאלה של שווי הוגן.

<שרה קנדלר: למשל, אם יש נייר ערך שלא נסחר תקופה מסוימת או שער המרה.

<שרה קנדלר: הכללים האלה מסדירים את איך שנקבע השווי ההוגן.

<שרה קנדלר: "זכות", "חיוב" – ובכלל זה כל זכות או חיוב הנובעים מהוראת סליקה שהתקבלה במסלקה או מפעולת סליקה המבוצעת במסלקה, לרבות כל אחד מאלה: (1) זכות לקבלת ניירות ערך או כספים, ובכלל זה ניירות ערך או כספים המופקדים או רשומים לזכותו של חבר המסלקה, אצל המסלקה, או לקבלת זכות הנובעת מהם; (2) חיוב להעברת ניירות ערך או כספים כאמור בפסקה (1) או להעברת זכות הנובעת מהם; "חיוב" – לרבות התחייבות;"; (ג) אחרי ההגדרה "חבר מסלקה" יבוא: "יום עסקים" – כהגדרתו בחוק להשקעות משותפות; "כללי מסלקה" - כללים שקבעה המסלקה, המסדירים את פעילותה, ובכלל זה מסדירים את היחסים בין המסלקה לבין חברי המסלקה ובינם לבין עצמם והכללים שגובשו לפי סעיף 50ב; "כספים" – לרבות זכויות לקבלת כספים המופקדים בחשבון אצל מתווך פיננסי או פירותיהם וכל זכות אחרת הנובעת מכספים כאמור;"; (ד) בהגדרה "מתווך פיננסי", אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) תאגיד בנקאי שאינו מנוי בפסקאות (1) או (2);"; (ה) אחרי ההגדרה "מתווך פיננסי" יבוא: ""נכס" – מיטלטלין, מקרקעין או זכויות; "פעולת סליקה" – אחת מאלה: (1) פעולה שמבוצעת במסלקה לפי כללי המסלקה בקשר להוראת סליקה שהתקבלה במסלקה, ובכלל זה – (א) העברת ניירות ערך או כספים, בידי המסלקה או אליה; (ב) זיכוי או חיוב חשבון המסלקה או החשבון של חבר המסלקה; (2) פעולה שמבוצעת במסלקה בהתאם להסדרים לקביעת שווי הוגן, הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות, הסדרים לחישוב נטו, הסדרים לסיום מוקדם או הסדרי כשל; "פקודת החברות" - פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ"ג-1983; "צו הקפאת הליכים" – כמשמעותו בסעיף 350ב לחוק החברות; "צו פירוק" - כמשמעותו בסעיף 263 לפקודת החברות.

<שרה קנדלר: ";".

<שרה קנדלר: עד כאן ההגדרות.

משה גפני: תסבירי את זה כללית.

משה גפני: על מה אנחנו מדברים.

<שרה קנדלר: על סליקה בבורסה שבה, מצד אחר, יש חבר בורסה שמוכר ניירות ערך.

<שרה קנדלר: ומצד שני יש חבר בורסה שקונה ניירות ערך עבור לקוחות, והמסלקה עושה את פעולת הסליקה.

<שרה קנדלר: קרי, העברת ניירות ערך מצד אחד ואת הכסף לצד שני.

<שרה קנדלר: צריך לוודא שהפעולה הזאת היא סופית, שאי-אפשר לחזור ממנה, כי אחר כך יש עסקאות נוספות שבאות בעקבותיה.

<שרה קנדלר: הבורסה גם משמשת מה שנקרא CCP – צד נגדי מרכזי – זה אומר שהיא - - - המסלקות, סליחה.

משה גפני: מה קורה בלי החוק הזה?

משה גפני: זה לא סופי?

<שרה קנדלר: אין ודאות כי אין כרגע הוראות.

משה גפני: למה?

<שרה קנדלר: אין כרגע הוראות - - -

משה גפני: מוכרים מצד אחד, קונים מצד שני – איפה בדיוק הבעיה?

<גיא דביר: הבעיה היא עם מצבים משפטיים שיכולים להטיל ספק בתוקף של הסליקה.

משה גפני: למה?

<גיא דביר: הבעיה היא בעיקר בכל מה שקשור לחדלות פירעון.

<גיא דביר: היום, למשל, בחוק מערכות תשלומים שחל על מערכות תשלומים שהם לא המסלקה, ישנן הוראות של סופיות סליקה שקובעות למשל שברגע שניתן צו פירוק, הוראת הבטלות הרטרואקטיבית שנמצאת בפקודת החברות שאומרת שכל העסקאות שנעשו - - - הגשת בקשת הפירוק ועד צו הפירוק בטלות, לא יהיו בתוקף לגבי עסקאות שנעשו במסלקה.

<גיא דביר: המסלקה היא סולקת את ניירות הערך פרק זמן ארוך לאחר ביצוע העסקה בבורסה.

<גיא דביר: אחרי שעסקה נעשית, הסליקה שלה תתבצע ב-T פלוס אחד לפחות ולפעמים גם יותר מזה.

<גיא דביר: זאת אומרת לפעמים יום אחד לאחר מכן ולפעמים גם לאחר מכן.

<גיא דביר: צריך לוודא שברגע שחבר מסלקה נכנס לחדלות פירעון וניתן לגביו צו פירוק, לא יבוטלו רטרואקטיבית העסקאות הללו והמסלקה תוכל לבצע את מה שהיא אמורה לבצע - - -

משה גפני: למה לפי המצב הקיים יש חשש שזה יבוטל?

<גיא דביר: מכיוון שבמקרה של חדלות פירעון - - -

משה גפני: מה זה משנה?

<גיא דביר: יש הוראה של ביטול רטרואקטיבי.

<גיא דביר: זה אומר שברגע שחברה מקבלת צו פירוק, כל העסקאות שהיא עשתה בטלות רטרואקטיבית, לא למועד צו הפירוק אלא מהגשת בקשת - - -

משה גפני: איפה כתוב דבר כזה?

<גיא דביר: זו ההוראה.

<גיא דביר: זה דין שלא רק בישראל, הוא חלק מדיני חדלות הפירעון בעולם, הוא נדרש להיות מסויג.

<גיא דביר: זה אחד הדברים שאנחנו צריכים לסייג.

<גיא דביר: הוא סויג כבר בחוק - - -

משה גפני: עשו עסקה בין שתי חברות או בין שני אישים, אחד קנה ואחד מכר.

משה גפני: הכול היה בסדר.

<גיא דביר: כך קובעת פקודת החברות.

<גיא דביר: סעיף 278 לפקודת החברות - - -

משה גפני: אבל למה?

משה גפני: אני קניתי ממנו, הוא בסדר גמור, לא הייתה לו שום בעיה.

משה גפני: חברה מסודרת, משלמת את החובות שלה והיא קונה - - -

<גיא דביר: החברה הזו נכנסה לפירוק.

משה גפני: רגע.

משה גפני: לפני שהיא נכנסה לפירוק הייתה קנייה ומכירה.

משה גפני: בלי החוק הזה, למה מבטלים את זה רטרואקטיבית?

<גיא דביר: הוראה של סעיף 278 לפקודה קובעת - - -

<שרה קנדלר: זה לא בחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: זו פקודת החברות.

<גיא דביר: זה הדין הכללי של דיני חדלות פירעון שאומר שהעסקאות בטלות לא במועד - - -

משה גפני: למה אני צריך להפסיד?

משה גפני: אני קניתי ממנו, שלמתי כסף, למה אני צריך להפסיד?

<גיא דביר: כי הוא היה חדל פירעון.

משה גפני: הוא לא היה חדל פירעון.

<גיא דביר: זה החוק.

<גיא דביר: זה מה שהחוק אומר.

<יצחק שורקי: כל ההסדר פה נועד לטפל במצבים שבהם קרה כשל.

<יצחק שורקי: בימים רגילים - - -

משה גפני: בעוד שנה.

<יצחק שורקי: כן.

<יצחק שורקי: אם היום יש עסקאות ואף אחד לא פשט רגל ואין בעיות וכולם מחר יביאו את הכסף ואת הניירות – אין שום בעיה.

<יצחק שורקי: אם לא היו בעיות, לא צריך את החקיקה הזאת.

משה גפני: בסדר.

<יצחק שורקי: החקיקה הזאת באה למצבים שבהם באמת יש בעיה.

<יצחק שורקי: יש פה חבר מסלקה שלא עומד בהתחייבויות שלו כלפי המסלקה.

<יצחק שורקי: אנחנו צריכים לזכור, אנחנו מדברים על העולם הבורסאי, על עולם שנעשות בו עסקאות במהלך היום לכל אורכו ובאמת הסליקה נעשית בדרך כלל יום לאחר מכן.

<יצחק שורקי: יכול גוף מסוים להיקלע לאיזה קושי, הוא ימשיך לפעול במסחר וההוראות האלה - - -

משה גפני: הוא עשה עסקה לפני שנה.

<יצחק שורקי: לא מדובר על עסקאות לפני שנה.

משה גפני: אלא על מה?

<יצחק שורקי: הכללים האלה נותנים תוקף למסלקה ונותנים תוקף משפטי להוראות הסליקה שהגיעו למסלקה ולדרכים שבהן המסלקה - - -

משה גפני: אבל זה נעשה לפני שנה.

<מיכל אלבז: אם אתה רוצה, אני אסביר את ההיגיון לביטול העסקאות.

<מיכל אלבז: מרגע שהוגשה בקשת פירוק - - -

משה גפני: מה להסביר?

משה גפני: על איזה מקרה מדובר?

<מיכל אלבז: לא מדובר על מקרים של שנה.

<מיכל אלבז: מדובר על מקרים יחסית יותר מהירים.

משה גפני: כמה מהירים?

<קריאה: באותו יום.

<מיכל אלבז: כמה ימים.

משה גפני: באותו יום?

משה גפני: בסדר, אז תגיד שזה באותו יום או באותם ימים.

משה גפני: זאת אומרת שעדיין לא נגמרה העסקה.

משה גפני: הסליקה לא פעלה עדיין והוא הפך להיות חדל פירעון.

<מיכל אלבז: נכון.

משה גפני: ואז אתם הולכים לתת לו תוקף שאפילו שהוא חדל פירעון, תהיה סופיות

<יצחק שורקי: אנחנו אומרים שיש נקודה מסוימת שנקבעת פה בכללים שממנה - - -

<אייל לב ארי: - - - שעד היום הקובע - - - בהמשך נקרא - - -

משה גפני: על כל פנים, לא מדובר על שנה, מדובר על - - -

<שרה קנדלר: זה ימים.

<שרה קנדלר: ימים.

משה גפני: אבל לעם הארץ כמוני אתם צריכים להגיד את זה בגלל שאני לא הבנתי מה החוק עושה.

משה גפני: בסדר, זאת אומרת שאנחנו מדברים על יום מוגדר שזה הכול בטווח של ימים – יומיים-שלושה – תכף נראה את זה, ואתם באים לתת לעניין הזה סופיות.

משה גפני: ברגע שמגיע המועד הזה – נגמר הסיפור, אפילו שאחרי זה הוא חדל פירעון, לא חוזרים עכשיו.

<יצחק שורקי: מה שהיה אחריו – זה כבר עולם חדש, עולם של - - -

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: טוב.

משה גפני: טידה, מתי אתם משיגים על הדברים שלהם?

<ניצה נעמי שמיר: אני מוכנה - - -

משה גפני: הגענו לזה כבר?

<ניצה נעמי שמיר: אני לא - - -

<שרה קנדלר: הנוסח כרגע לא משקף את המחלוקות.

<ניצה נעמי שמיר: הנוסח כרגע מוסכם.

<שרה קנדלר: הוא הנוסח שבנק ישראל רוצים.

<שרה קנדלר: הוא לא מוסכם.

משה גפני: טוב, הלאה.

<שרה קנדלר: "(2) אחרי סעיף קטן (ג2) יבוא: "(ג3) מסלקה רשאית לקבוע, בכללי המסלקה, כי הוראות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי עסקה בניירות ערך הנסלקים במסלקה, מחוץ לבורסה, שבה משמשת המסלקה צד נגדי מרכזי, ורשאית היא לקבוע כאמור, לגבי סוגים של ניירות ערך או סוגים של עסקאות כאמור; קבעה כאמור, תפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתר האינטרנט של הבורסה; לעניין זה, "צד נגדי מרכזי", בעסקה בניירות ערך – גורם המבטיח לצדדים לעסקה בניירות ערך את מימושה, בין השאר בדרך של מתן ערבות.

<שרה קנדלר: ";".

<שרה קנדלר: הסעיף הזה מאפשר למסלקה להחיל את ההוראות של היציבות של הצד נגדי מרכזי גם על ניירות ערך שנקנו מחוץ לבורסה.

<שרה קנדלר: הבורסה צריכה לקבוע את זה ולפרסם באתר.

<שרה קנדלר: "(3) בסעיף קטן (ד) – (א) ברישה, אחרי "ניירות ערך" יבוא "או כספים"; (ב) בפסקה 1), במקום "ניירות הערך רשומים" יבוא "ניירות הערך או הכספים רשומים או מופקדים" ובמקום "או רשומים" יבוא "או שניירות הערך רשומים או מופקדים"; (ג) בפסקה (2), ברישה, במקום "ניירות הערך רשומים" יבוא "ניירות הערך או הכספים רשומים או מופקדים"; (ד) בפסקה (3), ברישה, במקום "ניירות הערך רשומים" יבוא "לעניין שעבוד של ניירות ערך – ניירות הערך רשומים או מופקדים";".

<שרה קנדלר: המסלקות מקבלות מהחברים בהן בטוחות גם במזומנים וגם בניירות ערך ולכן אנחנו רוצים להקנות את העדיפות המשפטית גם לכספים ולא רק לניירות הערך.

<שרה קנדלר: זה התיקון.

<שרה קנדלר: "(4) בסעיף קטן (ה) – (א) ברישה, אחרי "שעבוד של ניירות ערך" יבוא "או כספים", אחרי "בדרך של מכירת ניירות הערך בבורסה" יבוא "או בדרך של קבלת בעלות בניירות הערך או בדרך של קבלת הכספים מהמתווך הפיננסי, לפי העניין" ואחרי "שעבוד ניירות הערך" יבוא "או הכספים"; (ב) בפסקה (2), במקום "ניירות הערך רשומים" יבוא "ניירות הערך או הכספים רשומים או מופקדים";".

<שרה קנדלר: גם פה השוואת המצב החוקי של מימוש שעבוד ניירות ערך למימוש שעבוד של כספים.

<שרה קנדלר: "(ג) בפסקה (3), במקום "ניירות הערך רשומים" יבוא "לעניין שעבוד של ניירות ערך – ניירות הערך רשומים או מופקדים"; (ד) בפסקה (4), בסופה יבוא "או בכספים"; (5) בסעיף קטן (ח), במקום "זכות בנייר ערך" יבוא "זכות בנייר ערך או בכספים" ובמקום "שעבוד ניירות ערך" יבוא "שעבוד של ניירות ערך או כספים".

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: שוב באותו עניין.

<שרה קנדלר: עכשיו אנחנו מגיעים לסעיפים המהותיים.

<שרה קנדלר: "הוספת סעיפים 50א2 עד 7א8 "2.

<שרה קנדלר: אחרי סעיף 50א1 לחוק יבוא: המועד, הדרך והתנאים לקבלת הוראת סליקה במסלקה 50א2.

<שרה קנדלר: הוראת סליקה תתקבל במסלקה במועד, בדרך ובהתאם לתנאים שנקבעו לעניין זה בכללי המסלקה.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: הסעיף קובע שהוראת סליקה תיחשב ככזו שהתקבלה במסלקה רק אם התקבלה במועד, בדרך ובתנאים שהמסלקה קובעת בכללים.

<שרה קנדלר: החשיבות של הסעיף היא להמשך החוק שמבטיחים סופיות להוראות סליקה שהתקבלו בדרך הזאת במועד.

<אייל לב ארי: בהתאם להוראות המסלקה.

<שרה קנדלר: "סופיות הסליקה במסלקות" – זה הסעיף שקובע את הסופיות בשוטף, ברגיל, בלי שיש חדלות פירעון, בסדר הדברים הרגיל.

<שרה קנדלר: "50א3.

<שרה קנדלר: (א) התקבלה במסלקה הוראת סליקה, והיא נחשבת בלתי חוזרת על פי כללי המסלקה, יחולו הוראות אלה: (1) לא יהיה ניתן לבטל את הרישום במסלקה של הוראת הסליקה, לשנותו או לדרוש מהמסלקה לא לבצע פעולת סליקה הקשורה במישרין או בעקיפין להוראה, אלא בהתאם לכללי המסלקה; (2) בוצעה פעולת סליקה כאמור בפסקה (1), לא יהיה ניתן לדרוש מהמסלקה לבטל את הפעולה, אלא בהתאם לכללי המסלקה; (3) המסלקה לא תהיה חייבת בהשבה או בפיצוי בשל רישום הוראת הסליקה, סירוב לבטל את הרישום או לשנותו, ביצוע פעולת סליקה הקשורה במישרין או בעקיפין להוראה או סירוב לבטל פעולת סליקה כאמור שבוצעה, אם פעלה בהתאם לכללי המסלקה.

<שרה קנדלר: (ב) התקבלה במסלקה הוראת סליקה, ונקבע בכללי המסלקה כי חיוב שבשלו התקבלה הוראה כאמור ייחשב לחיוב שקוים בין חבר המסלקה למסלקה או בין חבר המסלקה לחבר מסלקה אחר, במועד מסוים, רואים את החיוב כחיוב שקוים באותו מועד, ובלבד שכללי המסלקה שבהם נקבע המועד האמור פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתר האינטרנט של הבורסה; לעניין זה יכול שייקבעו בכללי המסלקה מועדים שונים לגבי חיובים שונים.

<שרה קנדלר: (ג) הסדרים לחישוב נטו שפורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ואם אין אתר כאמור – באתר האינטרנט של הבורסה, יהיו תקפים כלפי חברי המסלקה או המסלקה על אף האמור בכל דין.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: כמו שאמרתי, הסעיף הזה קובע את הסופיות גם התהליכית.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, שלא ניתן לדרוש מהמסלקה לבטל רישום, לשנות אותו.

<שרה קנדלר: לא לבצע פעולה.

<שרה קנדלר: ברגע שהפעולה נעשתה – היא סופית.

<שרה קנדלר: מרגע שהתקבלה במסלקה הוראת סליקה, היא נחשבת בלתי חוזרת והחיובים חייבים להתקיים.

<שרה קנדלר: יש פה סעיף שמדבר על ההסדרים לחישוב נטו שהם משמשים את המסלקה לקיזוז רב-צדדי.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, בעצם לא מעבירים על כל עסקה אלא עושים את כל העסקאות, את הסך הכול, בין החברים ועושים חישוב נטו בין כל החברים, בינם לבין עצמם.

<אייל לב ארי: מתי יהיו פעולות חוזרות, בלתי חוזרות?

<שרה קנדלר: פעילות בלתי חוזרת היא באמת עומדת בכללים שהמסלקה קבעה, במועד ובתנאים, ואז היא הופכת להיות בלתי חוזרת.

<גיא דביר: אם ההוראה התקבלה על-פי הכללים של המסלקה והיא נחשבת על פי הכללים של המסלקה כבלתי חוזרת, היא תהיה בלתי חוזרת.

<אייל לב ארי: מתי יכולים להיות מצבים של חוזרת לפי כללי המסלקה?

<אייל לב ארי: כשזה לא לפי כללי המסלקה, היא חוזרת, אבל יכולים להיות מצבים שגם לפי כללי המסלקה היא חוזרת?

<יצחק שורקי: כן.

<אייל לב ארי: אלו מקרים, למשל?

<יצחק שורקי: למשל אפילו טעויות במסחר.

<יצחק שורקי: ביטול עסקה בגלל בעיות במסחר שלפי כללי הבורסה ניתן לבטל עסקאות בתנאים מסוימים והבורסה מקבלת את הטענה הזאת והיא רוצה לבטל את העסקאות שבוצעו בעקבות אותה טעות.

<יצחק שורקי: אם זה על-פי כללי המסלקה זה אפשרי, אז אפשר.

<יצחק שורקי: זאת אומרת, זה בעצם לתת תוקף לכללי המשחק שהמסלקה קובעת.

<אייל לב ארי: אני מבין.

<אייל לב ארי: אבל זה בעצם קצת חותר מתחת לכל ההיגיון של הסופיות.

<יצחק שורקי: סופיות, אבל מתוך הנחה שגם יש כללים, יש מצבים שבהם אתה רוצה לבטל הוראת סליקה.

<יצחק שורקי: הכללים האלה עוברים גם את הפיקוח שלנו.

<יצחק שורקי: כל הנושא של סופיות הסליקה בא לתת מעמד לכללי המסלקה כי שם נקבע המועד של הסופיות והתנאים שבהם אפשר לבטל.

<שרה קנדלר: הסעיף הבא מדבר על סופיות הסליקה בהליכי חדלות פירעון לגבי חבר מסלקה.

<שרה קנדלר: "50א4.

<שרה קנדלר: (א) בסעיף זה – "בעל תפקיד" – כל אחד מאלה: מפרק לרבות מפרק זמני, שמונה לפי פקודת החברות, בעל תפקיד שמונה לפי הפרק השלישי לחלק התשיעי לחוק החברות, כונס נכסים שמונה לפי סעיף 194 לפקודת החברות או בעל תפקיד אחר שמינה בית המשפט במסגרת הליכי חדלות פירעון; "דיני חדלות פירעון" – ההוראות לעניין הליכי חדלות פירעון לפי פקודת החברות או חוק החברות;".

<שרה קנדלר: פה יש את העניין הפתוח מול בנק ישראל, האם מנהל מורשה יהיה בעל תפקיד לצורך הליכי חדלות פירעון לפי הסעיף.

<שרה קנדלר: "המועד הקובע" – תום יום העסקים הראשון שלאחר עשרים וארבע שעות מסוף היום שבו ניתן לגבי חבר מסלקה צו פירוק או צו הקפאת הליכים.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: זה לשאלתך, חבר הכנסת גפני.

<שרה קנדלר: פה נקבע המועד הקובע שהוא בעצם יום עסקים אחד אחרי 24 שעות שבו ניתן צו.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, זה לוח הזמנים שכל הוראה שניתנה לפני זה, תחשב כסופית וכל מה שניתן אחרי זה – כבר לא.

<אייל לב ארי: אם לדוגמה ניתן הצו ביום ראשון, בעצם המועד הקובע הוא יום שלישי בשעה 18:00 בערב.

<אייל לב ארי: כל ההוראות והפעולות שנעשו עד לאותו מועד ייחשבו בעצם כהוראות תקפות מבחינת סופיות הסליקה.

משה גפני: עד אז אני יכול לחזור בי.

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: עד אז אתה לא יכול לחזור.

משה גפני: זה לא סופי – אני יכול לחזור.

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: כל הוראה שנתת אחרי המועד הזה.

<שרה קנדלר: כל הוראה שנתת עד המועד הזה - - -

משה גפני: אם נתתי הוראה ביום ראשון - - -

<שרה קנדלר: אז היא סופית.

<גיא דביר: בוצעה העסקה בבורסה כבר.

<גיא דביר: אתה נתת הוראה – כבר בוצעה העסקה בבורסה.

<שרה קנדלר: זהו.

<שרה קנדלר: אתה לא יכול לחזור בך.

משה גפני: אבל יש את המועד הקובע.

<גיא דביר: נכון.

<גיא דביר: אז כל הוראה שנתת - - -

<אייל לב ארי: - - - יום שלישי, במקרה הזה.

משה גפני: בסדר, ואז עד יום שלישי?

<אייל לב ארי: כל הוראה שתיתן עד יום שלישי ועדיין, למרות שיצא צו פירוק ביום ראשון מבית המשפט - - -

משה גפני: קניתי ביום ראשון בצהריים.

משה גפני: ביום שני בבוקר כשאני עדיין לפני המועד הקובע, נתתי הוראה לבטל את זה.

<שרה קנדלר: אתה לא יכול לבטל.

משה גפני: למה?

<גיא דביר: זה לא קשור לעניין של המועד הקובע.

<גיא דביר: אתה מדבר על מצב שבו אתה רוצה לבטל.

משה גפני: אני רוצה לעשות שינוי.

<גיא דביר: אם כללי המסלקה מתירים לך לחזור בך – זה דבר אחד.

<גיא דביר: אבל כללי המסלקה לא מתירים לך לחזור מעסקה שכבר ביצעת בבורסה, לכן אתה לא יכול לחזור בך וזה ללא קשר למועד הקובע.

<גיא דביר: המועד הקובע מתייחס למצב שבו ההוראה תתבטל בגלל חדלות הפירעון, לא בגלל שאתה רוצה לחזור בך אלא באופן אוטומטי.

<גיא דביר: קיבלת צו פירוק ואז היא תתבטל באופן אוטומטי.

<גיא דביר: אבל מתי?

<גיא דביר: כל הוראה שניתנה עד למועד הקובע, היא תקפה למרות הליכי חדלות פירעון.

<גיא דביר: כל הוראה שהתקבלה לאחר מכן – כבר לא מקבלת את ההגנה.

משה גפני: טוב.

משה גפני: מה אומר על זה בנק ישראל?

משה גפני: מה רע במה שהם אומרים?

<ניצה נעמי שמיר: אין רע.

משה גפני: לא רע.

משה גפני: מה לא טוב?

<ניצה נעמי שמיר: אנחנו יוזמי התיקון הזה.

<ניצה נעמי שמיר: יש לו חשיבות מאוד גדולה והוא לא תיקון מובן מאליו משום שהוא בא להתגבר על הוראות של דיני חדלות פירעון.

<ניצה נעמי שמיר: דיני חדלות פירעון עסוקים בשוויון בין הנושים, בהגנה עליהם, בהגנה על צדדים תמימים.

<ניצה נעמי שמיר: פה למעשה הם מנסים להתגבר על זה בנסיבות מאוד מיוחדות ויש לזה הצדקה, משום שלמערכות תשלומים וסליקה, הוודאות של סופיות העסקה היא קריטית.

<ניצה נעמי שמיר: כי בדיני חדלות פירעון אפשר לפתוח עסקאות אחורה.

<ניצה נעמי שמיר: מוצדק או לא מוצדק – זה לא הנושא.

<ניצה נעמי שמיר: אלה הכללים של דיני חדלות פירעון לפי פקודת פשיטת הרגל וחוק החברות.

<ניצה נעמי שמיר: אם יפתחו עסקאות אחורה במסלקות, זה ייצור תוהו ובוהו.

<ניצה נעמי שמיר: עסקה אחת פותחת שרשרת שלמה של עסקאות וזה לא יכול להתנהל כך ולכן נועדו ההוראות המיוחדות האלה.

<ניצה נעמי שמיר: המועד הקובע נועד לצמצם את התקופה שבה למעשה מתגברים על הכללים של חדלות פירעון.

<ניצה נעמי שמיר: עם כל זה אנחנו מסכימים.

<ניצה נעמי שמיר: אנחנו מכירים בחשיבות הזאת.

<ניצה נעמי שמיר: זה באמת הכרח לתפקוד יעיל של המשק.

<ניצה נעמי שמיר: השאלה שהתעוררה היא לגבי סמכות מאוד מצומצמת שיש בפקודת הבנקאות לגבי תאגיד בנקאי שנמצא בקשיים.

<ניצה נעמי שמיר: הסמכות הזאת היא סמכות של נגיד בנק ישראל למנות מנהל מורשה.

<ניצה נעמי שמיר: ולמנהל המורשה יש תקופה של 10 ימים שניתנת להארכה לעוד 10 ימים, לעצור התחייבויות.

<ניצה נעמי שמיר: הבורסה ביקשה שיחולו אותם כללים לגבי הסמכויות האלה של מנהל מורשה, ולכן אמרתי שאין פה מחלוקת.

<ניצה נעמי שמיר: נדרש פה איזון בין הצורך, כמו שאמרתי, להקנות את הוודאות של העסקאות, שהן לא ייעצרו ולא ייפתחו, לבין הצורך לטפל בבנק בכשל.

<ניצה נעמי שמיר: זה אינטרס של המסלקות לא פחות מאשר של בנק ישראל משום שהתאגידים הבנקאיים - - -

משה גפני: איך תסבירי את זה שעל אדם רגיל שהוא חבר בורסה יחול הכלל הזה שיש יום קובע - - -

<ניצה נעמי שמיר: לא, לא.

<ניצה נעמי שמיר: זה חל לגבי כולם.

משה גפני: מה את רוצה מהתאגיד הבנקאי?

<ניצה נעמי שמיר: גם לגבי התאגיד הבנקאי, אם הוא נכנס לפירוק או להקפאת הליכים, זה חל - - -

משה גפני: אז מה הבעיה?

<ניצה נעמי שמיר: אבל לגבי תאגיד בנקאי יש סמכות נוספת לבנק ישראל: מנהל מורשה שיכול לעצור עסקאות - -

משה גפני: את זה הבנתי.

<ניצה נעמי שמיר: - - במשך 10 ימים.

<ניצה נעמי שמיר: השאלה היא איך מטפלים רק בסמכות המסוימת.

משה גפני: תסבירי לי מה את מבקשת.

משה גפני: תעזרי לי בשאלות: יש את היום הקובע גם על תאגיד בנקאי.

<ניצה נעמי שמיר: כן.

משה גפני: עכשיו, יש מנהל מורשה לבנק הזה שנקלע לקשיים, ואת רוצה שהכללים שחלים עליו, 10 ימים הוא יכול לבטל עסקאות – איך זה עובד יחד?

<ניצה נעמי שמיר: על ז הדיון.

<ניצה נעמי שמיר: ההצעה הזאת להכליל גם מנהל מורשה וגם - - -

משה גפני: תגידי מה את אומרת.

משה גפני: עזבי אותם.

<ניצה נעמי שמיר: אני רוצה להתייחס לזה.

<ניצה נעמי שמיר: ההצעה הזאת להכליל את זה במסגרת הליכי חדלות פירעון זה לא טוב משום שלהליכי חדלות פירעון יש עוד כל מיני השלכות - - -

משה גפני: אז את מתנגדת ליום הקובע לגבי תאגיד בנקאי?

<ניצה נעמי שמיר: לא.

<ניצה נעמי שמיר: ממש לא.

<ניצה נעמי שמיר: היום הקובע לגבי תאגיד בנקאי, במקרה שניתן לגביו צו פירוק או צו הקפאת הליכים, חל.

<ניצה נעמי שמיר: כל החוק הזה חל על תאגיד בנקאי.

<ניצה נעמי שמיר: מנהל מורשה זה לא צו פירוק ולא צו הקפאת הליכים, ולכן היום הקובע לא - - -

משה גפני: ואתם חולקים על זה?

<ניצה נעמי שמיר: רגע.

<ניצה נעמי שמיר: אמרנו שאנחנו לא חושבים שנכון באופן גורף לכלול את המנגנון הזה במסגרת הליכי חדלות פירעון.

<ניצה נעמי שמיר: יחד עם זאת, חשוב מאוד להקנות את הוודאות למסלקות לגבי הסופיות של הסליקה ויתר הפעולות שלהם ושאנחנו נוציא להם מכתב שאנחנו נחדד בו שהפעלת הסמכות הקיימת הזאת תופעל בהתאם למה שכתוב לבעל תפקיד.

<ניצה נעמי שמיר: אין לי את הנוסח המדויק, יש סעיף בהצעת החוק לגבי בעל תפקיד, הקראת אותו, שרה?

<שרה קנדלר: עוד לא.

<ניצה נעמי שמיר: מנהל מורשה הוא סוג מסוים של בעל תפקיד.

<ניצה נעמי שמיר: לא נכון לכלול אותו בחוק הזה במסגרת חדלות פירעון כי יש לזה השלכות רוחב גורפות בעוד נושאים.

<ניצה נעמי שמיר: יש סעיף שאומר שבעל תפקיד לא יפעיל סמכויות שיש בהן כדי לפגוע בהוראת סליקה.

<ניצה נעמי שמיר: כל הנושאים האלה.

<ניצה נעמי שמיר: אנחנו ננסה לגבש משהו בהתאם, שהפעלת הסמכות המסוימת לפי סעיף 8י לפקודת הבנקאות תופעל באופן דומה לקבוע פה.

<ניצה נעמי שמיר: אנחנו עוד צריכים לבחון את הנוסח המדויק, אבל רוח הדברים היא - - -

משה גפני: איפה זה כתוב בחוק מה שאת אומרת?

<שרה קנדלר: היא לא רוצה שזה יהיה כתוב בחוק.

<שרה קנדלר: היא רוצה לכתוב לנו מכתב שאומר - - -

<ניצה נעמי שמיר: סליחה.

<ניצה נעמי שמיר: החוק הזה, אני חוזרת ואומרת, חל גם על התאגידים הבנקאיים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: הבנתי.

<ניצה נעמי שמיר: בניגוד ליתר חברי המסלקה - - -

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: בבקשה תגידי לי מי נגע בעניין הזה של סמכות של מנהל תאגיד בנקאי שאתם נותנים לו סמכות של 10 ימים וכולי?

<ניצה נעמי שמיר: זה קבוע בפקודת הבנקאות המנדטורית.

משה גפני: אבל מי מבטל את זה כאן?

<ניצה נעמי שמיר: הם.

משה גפני: איפה כתוב?

משה גפני: תראי לי.

<ניצה נעמי שמיר: לא כתוב.

<ניצה נעמי שמיר: הם מבקשים להוסיף את זה בהצעת החוק - - -

<שמואל האוזר: ברשותך אני אסביר את זה בדרך לא משפטית, אדוני.

<אייל לב ארי: הם רוצים להוסיף, למשל בהגדרה בעל תפקיד מנהל מורשה לפי פקודת הבנקאות לצורך הליכי חדלות פירעון.

משה גפני: בבקשה, פרופסור האוזר.

<שמואל האוזר: נתת פקודה למכור ביום מסוים - -

משה גפני: ביום ראשון.

<שמואל האוזר: - - ביום ראשון, וחל כשל מסוים.

<שמואל האוזר: היית צריך לקבל את הכסף, רוצים להבטיח שתקבל את הכסף הזה.

משה גפני: יש יום קובע.

<שמואל האוזר: אז אומרים שיש יום קובע.

<שמואל האוזר: אם זה היה עד יום שלישי, כפי שנאמר, אתה חייב לקבל את הכסף.

<שמואל האוזר: מה שאנחנו רוצים להוסיף בגלל הסיפור הזה – מבחינת בנק ישראל, המנהל המורשה יכול להכניס לתוך הבריכה של כל החובות הרבה מאוד חובות וגם את ההתחייבות שלך.

<שמואל האוזר: אנחנו אומרים לא.

<שמואל האוזר: זה שייך - - -

משה גפני: אז זה לא יום קובע.

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: עד היום הקובע שזה שלך.

<שמואל האוזר: אם עשית את זה ביום ראשון, רוצים להבטיח שזה שלך, שאף אחד לא יגע בזה.

<שמואל האוזר: אם אנחנו לא מוסיפים - - -

משה גפני: אם אני חבר – לאט-לאט, שמוליק, אני ממש מתקשה בהבנה.

משה גפני: אם אני חבר בורסה רגיל, אני לא תאגיד בנקאי, אני סתם חבר בורסה.

<שמואל האוזר: אז לכאורה תקבל את זה, אלא אם כן זה יגיע לבנקים.

משה גפני: ביום רביעי אני כבר לא יכול לבטל עסקאות.

משה גפני: היום הקובע הוא יום שלישי ובזה נגמר - - -

<שמואל האוזר: - - - על העסקה שעשית כבר.

משה גפני: נכון?

<שמואל האוזר: נכון.

<גיא דביר: אני רק רוצה להגיד משהו - - -

<שמואל האוזר: סליחה, גיא.

<שמואל האוזר: לא ניכנס לצד המשפטי, הם יסבירו את זה יותר טוב.

משה גפני: אומרת טידה שגם בתאגיד בנקאי יש יום קובע.

<שמואל האוזר: נכון.

<שמואל האוזר: הם לא מתנגדים לזה - - -

משה גפני: אבל בא המנהל המורשה הזה ביום רביעי והוא מתחיל לשנות.

<שמואל האוזר: נכון.

<שמואל האוזר: המנהל - - -

משה גפני: על זה המחלוקת.

<שמואל האוזר: בדיוק.

<שמואל האוזר: יש פה שתי אפשרויות.

<שמואל האוזר: גם לזה, אם אני מבין נכון, בנק ישראל מסכים.

<שמואל האוזר: מה שבמחלוקת, האם נכניס את המנהל המורשה לחוק או שיהיה מכתב שהם יתחייבו שלמרות שזה לא כתוב בחוק הם יתחייבו שתהיה סופיות סליקה.

<שמואל האוזר: הם ידאגו לזה.

<שמואל האוזר: והם לא יפריעו.

<שמואל האוזר: המנהל המורשה לא יפריע לעניין הזה כי זה מפריע בעוד מקומות אחרים.

<שמואל האוזר: זה הדיון.

משה גפני: הבנתי.

<שמואל האוזר: מכתב כזה, אם נאמר לפרוטוקול שמכתב כזה ייכתב – אנחנו מוכנים לקבל את זה.

משה גפני: טוב.

משה גפני: אני לא מבין למה חבר בורסה מסיים את העסקאות ביום הקובע ותאגיד בנקאי, שהוא הרבה יותר חזק והרבה יותר גדול ויש לו הרבה יותר – למה הוא צריך פריווילגיה?

<שמואל האוזר: אדוני צודק.

<ניצה נעמי שמיר: אני אנסה שוב - - -

משה גפני: אם את מסכימה עם מה שאני אומר, אז הכול בסדר, אפשר להמשיך.

<ניצה נעמי שמיר: קודם כל, אני תמיד מסכימה עם מה שאתה אומר.

משה גפני: זה נכון, אבל את צריכה לשכנע אותי אחרת.

<ניצה נעמי שמיר: עכשיו אתה תראה שאתה גם מסכים עם מה שאני אומרת, ולכן אנחנו - - -

משה גפני: אז מה עושים עם זה?

משה גפני: לא יכול להיות שתהיה פריווילגיה לבנק.

<ניצה נעמי שמיר: אין פה פריווילגיות.

<ניצה נעמי שמיר: אני רוצה להסביר שוב, אין פריווילגיות.

משה גפני: בסדר.

<ניצה נעמי שמיר: אז עוד פעם אני רוצה להסביר.

<ניצה נעמי שמיר: קודם כל, יש כללי מסלקה בשגרה.

<ניצה נעמי שמיר: קובעים כללים שמרגע מסוים, אם נתת הוראה, אתה לא יכול לחזור בך.

משה גפני: החוק הזה הוא סופיות הסליקה.

<ניצה נעמי שמיר: כן.

<ניצה נעמי שמיר: אז אני - - -

משה גפני: יפה.

משה גפני: עכשיו נעבור לתאגיד הבנקאי.

<ניצה נעמי שמיר: לא.

<ניצה נעמי שמיר: זה קשור.

<ניצה נעמי שמיר: התאגיד הבנקאי הוא חלק מזה.

<ניצה נעמי שמיר: כדי שמסלקת תתנהל בשגרה, צריך לקבוע כללים.

<ניצה נעמי שמיר: צריך לדעת שמרגע מסוים אי-אפשר לחזור מעסקה.

<ניצה נעמי שמיר: זה נכון לגבי כולי עלמא: תאגיד בנקאי וכל אחד אחר.

<ניצה נעמי שמיר: כך פועל מסלקה.

<ניצה נעמי שמיר: עכשיו בא מקרה שאחד מהחברים נכנס לכשל.

<ניצה נעמי שמיר: בדיני חדלות פירעון, למרות שכללי המסלקה קובעים שאי-אפשר לחזור מעסקה, כללי חדלות פירעון קובעים שמפרק, למשל, שמונה לחבר מסלקה יכול לחזור בו מהעסקה.

<ניצה נעמי שמיר: בא החוק הזה ואומר שאנחנו מתגברים על דיני חדלות פירעון לתקופה מסוימת.

<ניצה נעמי שמיר: לתקופה מסוימת כי נדרשת ודאות.

<ניצה נעמי שמיר: מסלקה חייבת לדעת שעסקה - - -

משה גפני: כן.

משה גפני: הסבירו לי את זה כבר שש פעמים.

משה גפני: הבנתי.

<ניצה נעמי שמיר: יפה.

<ניצה נעמי שמיר: תאגיד בנקאי אינו שונה מיתר החברים לגבי הכללים האלה.

<ניצה נעמי שמיר: אלא מה, לגבי תאגיד בנקאי יש עוד הוראות חוץ מפירוק, בגלל הרגישות של תאגיד בנקאי - - -

משה גפני: מנהל מורשה.

<ניצה נעמי שמיר: נכון, מנהל מורשה.

משה גפני: מה עושים אתו?

<ניצה נעמי שמיר: לכן השאלה היא איך מטפלים במנהל מורשה.

<ניצה נעמי שמיר: למנהל מורשה אין את הסמכויות של מפרק.

<ניצה נעמי שמיר: אין לו את הסמכויות של נאמן.

<ניצה נעמי שמיר: יש לו סמכות מאוד מוגבלת לגבי 10 ימים בלבד.

<ניצה נעמי שמיר: לכן, להכניס את המנהל המורשה בגדר הליכי חדלות פירעון גורפים כמו שיש לכלל התאגידים זה לא נכון משום שמדובר על סמכות מאוד מוגבלת, ונכון בסמכות המוגבלת הזאת לטפל בדיוק כמו מה שאתה שואל, כמו לגבי התאגידים האחרים, אבל לא במסגרת החוק הזה.

<ניצה נעמי שמיר: זה הכול.

<ניצה נעמי שמיר: התוצאה תהיה אותה תוצאה.

משה גפני: טוב.

משה גפני: אי-אפשר לתת פריווילגיה לתאגיד הבנקאי.

<ניצה נעמי שמיר: אין פריווילגיה.

משה גפני: יש פריווילגיה.

<ניצה נעמי שמיר: להיפך.

<ניצה נעמי שמיר: אין פריווילגיה לתאגיד הבנקאי.

משה גפני: יש פריווילגיה, מה - - -

<ניצה נעמי שמיר: איזו פריווילגיה?

משה גפני: בגלל שלחבר בורסה יש יום קובע ולבנק יש עוד מסלול שהוא יכול ללכת לשם.

<ניצה נעמי שמיר: להיפך.

<ניצה נעמי שמיר: זו פריווילגיה, להיפך.

<ניצה נעמי שמיר: ביום קובע, אתה חותך את זה.

<ניצה נעמי שמיר: עסקאות שאחרי היום הקובע לא תקפות.

<ניצה נעמי שמיר: לגבי תאגיד הבנקאי, אם אנחנו נבטיח את זה, אין יום קובע.

<ניצה נעמי שמיר: העסקאות שלו תקפות, הוא לא יכול לסגת מהן.

<מירב לשם: זאת לא פריווילגיה.

<מירב לשם: במרוץ הסמכויות בין - - -

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: בנק ישראל לא רוצה פריווילגיה לבנק?

<ניצה נעמי שמיר: לא.

<ניצה נעמי שמיר: אין פה פריווילגיה - - -

משה גפני: אני בעד לתת פריווילגיה לבנק ושיהיה לו גם יום קובע.

<ניצה נעמי שמיר: יש לו יום קובע.

משה גפני: אין לו.

<גיא דביר: צריך לומר, המחלוקת לא רלוונטית ליום הקובע.

<גיא דביר: היא רלוונטית לסעיף שנמצא בהמשך ואנחנו תכף נגיע אליו, שנוגע לכך שבית משפט ובעל תפקיד לא יפעיל סמכויות באופן שפוגע בסופיות הסליקה.

<שמואל האוזר: הוא צודק.

<שמואל האוזר: זה מבדיל בין אלה לבין אלה.

<שמואל האוזר: זו הבעיה.

<אייל לב ארי: יש אפשרות - - -

<גיא דביר: לגבי הסעיף הזה, הדיון הוא לא המועד הקובע, הוא על הסעיף שנגיע אליו בהמשך, לגבי הפעלת סמכויות שיכולות לפגוע.

משה גפני: תמשיכו הלאה.

משה גפני: נראה מה לעשות.

משה גפני: אני לא רואה איך עושים שוני בין תאגיד בנקאי לבין איש פרטי.

משה גפני: אני גם נגד לפגוע בבנקים, לכן קבעתי הגבלה על השכר של הבכירים.

<ניצה נעמי שמיר: לכן אני רוצה להסביר שאין פה פריווילגיה לגוף כזה או אחר.

<ניצה נעמי שמיר: יש פה איזון בין סמכויות - - -

משה גפני: לא.

<ניצה נעמי שמיר: כן.

משה גפני: לא.

<ניצה נעמי שמיר: כן.

<ניצה נעמי שמיר: איפה אתה רואה פריווילגיה?

משה גפני: לא.

<ניצה נעמי שמיר: מי נהנה לדעתך?

<ניצה נעמי שמיר: למי הפריווילגיה?

משה גפני: את משפטנית, את יכולה להגיד איזון בין סמכויות.

משה גפני: אני לא מבין את השפה הזאת.

<ניצה נעמי שמיר: אז אני שואלת אותך בשפה - - -

משה גפני: אני מבין את השפה הפשוטה.

משה גפני: השפה הפשוטה שאם אני חבר בורסה, יש לי הגבלה של יום קובע.

<ניצה נעמי שמיר: אין לך הגבלה.

משה גפני: אין לי הגבלה?

משה גפני: אז גם שלבנק לא תהיה הגבלה.

<ניצה נעמי שמיר: אין הגבלה לאף אחד.

<ניצה נעמי שמיר: לא מדובר על פריווילגיות ולא על - - -

משה גפני: אבל שיהיה יום קובע.

משה גפני: מה מפריע?

<ניצה נעמי שמיר: לצורך מה נועד היום הקובע?

משה גפני: שתהיה סופיות סליקה.

משה גפני: עשיתי עסק עם בנק מסוים, אני רוצה שיהיה סיום של העניין הזה או שפתאום הוא יהיה בקשיים ואז בנק ישראל ייתן לו מנהל מורשה והוא יתחיל לשחק עם הכסף שלי.

משה גפני: אני לא יודע אם זו הטבה או הרעה.

<שירלי אבנר: אלה לא סמכויות של המנהל המורשה.

<שירלי אבנר: צריך להסתכל על הסמכויות של המנהל המורשה ובכלל על הסמכויות של בנק ישראל כמכלול.

<שירלי אבנר: לפי פקודת הבנקאות, בנק ישראל שלא כמו יתר חברי המסלקה, במקרה שמדובר בתאגיד בנקאי, יש לו סמכויות להבריא את התאגיד הבנקאי ולטפל בקשיים ובכשלים שנתגלעו לטובת כלל הציבור.

<שירלי אבנר: הסמכות היחידה שעומדת על הפרק מבחינת המסלקה היא 8י לפקודת הבנקאות, שזה הפסקת מילוי התחייבויות למשך תקופה של 10 ימים.

<שירלי אבנר: זה לא פוגע, לא במועד הקובע שחל על התאגיד הבנקאי.

<שירלי אבנר: אין כאן שום הסדר חורג לתאגיד בנקאי.

<שירלי אבנר: הבורסה ביקשה ודאות בנוגע לסמכות של המנהל המורשה לעומת יתר ההליכים.

<שירלי אבנר: אבל לא מדובר כאן בהליך של חדלות פירעון.

<שירלי אבנר: לא מדובר כאן בסמכויות שיש לבעל תפקיד לפי פקודת החברות, חוק החברות ומחר זה יהיה דיני חדלות פירעון.

<שירלי אבנר: ולכן, השיח הזה אינו רלוונטי לכאן.

<שירלי אבנר: אנחנו לא נותנים - - -

<אילן פלטו: ברור.

<אילן פלטו: המנהל המורשה הזה יוכל להפסיק או לא יוכל להפסיק?

<שירלי אבנר: אלה לא הטבות - - -

<שמואל האוזר: אני רוצה לשאול אותך, אצל חשב זה סופי ואף אחד לא מתערב.

<שמואל האוזר: המנהל המורשה יכול לדחות מעבר ליום הקובע את העניין של הסליקה?

<שמואל האוזר: יש לו את הסמכות הזאת?

<שמואל האוזר: בתוך 10 ימים, יש לו?

<שמואל האוזר: בדיוק.

<שמואל האוזר: לכן זה מעבר ליום הקובע ואתם - - -

<שירלי אבנר: לא, אבל אם - - -

<שמואל האוזר: תתווכחו על הדבר הנכון.

<שמואל האוזר: אתם לא מתווכחים על הדבר הנכון.

<ניצה נעמי שמיר: - - - יותר טוב.

<ניצה נעמי שמיר: המסלקה נהנית מזה.

<ניצה נעמי שמיר: היום הקובע חותך לך את - - -

<שמואל האוזר: הוא חותך, זה נכון, אבל המנהל המורשה, או שאתה מכניס את זה לחוק או שזה מכתב התחייבות.

<שמואל האוזר: זה חייב - - -

משה גפני: אם אפשר, ברשותכם, בואו נמשיך הלאה ונראה מה התמונה כוללת.

משה גפני: אם נצטרך להכריע בעניין הזה, נראה שאנחנו חברי הכנסת, נצטרך - - - בבקשה.

<שרה קנדלר: "(ב) על אף האמור בכל דין, מתנהלים לגבי חבר מסלקה הליכי חדלות פירעון, יחולו הוראות אלה: (1) כל הוראת סליקה הנוגעת לחבר המסלקה, שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע, תהיה תקפה ולא יהיה ניתן להורות על ביטולה; (2) המסלקה רשאית לבצע כל פעולת סליקה הקשורה במישרין או בעקיפין להוראת סליקה כאמור בפסקה (1), ובכלל זה פעולה בהתאם לכללי מסלקה לעניין שעבוד נכס לטובת המסלקה לרבות מימוש נכס משועבד כאמור, ולעניין זכות קיזוז או זכות עיכבון לרבות מימושן, גם לאחר המועד הקובע; (3) כל פעולת סליקה כאמור בפסקה (2) שבוצעה במסלקה בהתאם לכללי המסלקה, תהיה תקפה, ולא יהיה ניתן להורות על ביטולה גם אם בוצעה לאחר המועד הקובע, וגם אם החיוב שנוצר לחבר המסלקה שמתנהלים לגביו הליכי חדלות פירעון, בקשר להוראת הסליקה, נוצר לאחר המועד הקובע.

<שרה קנדלר: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (ב)(1), רשאית מסלקה, בכללי המסלקה, לפעול לגבי הוראת סליקה הנוגעת לחבר מסלקה שמתנהלים לגביו הליכי חדלות פירעון, באחת מאלה: (1) לקבוע מועד מוקדם מהמועד הקובע, שלהוראת סליקה כאמור שהתקבלה לאחריו לא יהיה תוקף; (2) לקבוע כי לא תבצע הוראת סליקה כאמור אף אם התקבלה במסלקה לפני המועד הקובע.

<שרה קנדלר: (ד) אין בדיני חדלות פירעון כדי לפגוע בהסדרים לסיום מוקדם, בהסדרים לחישוב נטו ובהסדרים לקביעת שווי הוגן ובהסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות המשמשים בעת ביצוע הסדרים לחישוב נטו, ובלבד שהכללים האמורים פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתר האינטרנט של הבורסה.

<שרה קנדלר: ".

משה גפני: מה זה?

<שרה קנדלר: זה סופיות הסליקה בחדלות פירעון.

<שרה קנדלר: בדיוק מה שאמרנו שכל הוראה שמתקבלת עד המועד הקובע היא מיושמת ואי-אפשר לחזור בה, וכל הוראה שתבוא אחר כך – היא כבר לא תיושם.

<שרה קנדלר: אמרנו שסעיף (ג) מאפשר למסלקה להחמיר בכללים שלה חלף ההגנות ולקבוע מועדים מוקדמים יותר.

<שרה קנדלר: וכן זה קובע שדיני חדלות פירעון לא יפגעו באותם הסדרים, להתגבר על דיני חדלות הפירעון.

משה גפני: זאת אומרת שאם יש הסדרים שונים בעניין הזה, זה לא יפגע בהם?

<שרה קנדלר: נכון.

משה גפני: אם למשל יש הסדר בבנקים שאם בנק נכנס לקשיים, בנק ישראל יכול למנות מנהל מורשה, זה לא יפגע בזה.

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: אבל כרגע זה לא כי זה לא בהגדרה.

<שרה קנדלר: זה בסעיף הבא, בסעיף (ח), כי המנהל המורשה לא מוגדר כבעל תפקיד.

משה גפני: מתי נודע לכם שיש לכם מחלוקת?

<שרה קנדלר: חודשים רבים מאוד.

<שרה קנדלר: ישבנו כמה וכמה פעמים.

<שרה קנדלר: "(ה) אין בדיני חדלות פירעון כדי לפגוע – (1) בתוקפם של כללי מסלקה לעניין שעבוד נכס לטובת המסלקה, ובכלל זה לעניין מימושו של הנכס המשועבד כאמור, והכל ובלבד שהשעבוד נוצר עד המועד הקובע; (2) בתוקפם של כללי מסלקה לעניין קיזוז או עיכבון, ובכלל זה מימוש זכות קיזוז או מימוש זכות עיכבון בידי המסלקה; והכל בקשר להוראת סליקה שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע ובלבד שהכללים האמורים פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתר האינטרנט של הבורסה.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: הסעיף קובע שהוראות דיני חדלות פירעון לא יפגעו בהם בתנאי שמדובר בהוראת סליקה שהתקבלה עד המועד הקובע והכללים - - - כנדרש.

<שרה קנדלר: "(ו) אין בדיני חדלות פירעון כדי לפגוע בתוקפם של כללי מסלקה לעניין השעיית חבר המסלקה מחברותו במסלקה, ביטול חברותו במסלקה, חסימה של חבר המסלקה ממתן הוראות סליקה או הפסקה, לרבות הפסקה זמנית, במתן שירותים לחבר מסלקה, כולם או חלקם, ובלבד שהכללים האמורים פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתר האינטרנט של הבורסה.

<שרה קנדלר: (ז) על אף האמור בסעיף 50א3(ב), חיוב שבשלו התקבלה במסלקה הוראת סליקה הנוגעת לחבר מסלקה שמתנהלים לגביו הליכי חדלות פירעון, ייחשב לחיוב שקוים לפי הוראות הסעיף האמור רק אם הוראת הסליקה התקבלה במסלקה עד המועד הקובע.

<שרה קנדלר: (ח) בית המשפט או בעל תפקיד לא יפעיל סמכות הנתונה לו על פי דין במסגרת הליכי חדלות פירעון לגבי חבר מסלקה, ובין השאר לא יפעיל בית משפט סמכות למתן צו פירוק, צו הקפאת הליכים או סעד זמני ולא יפעיל בעל תפקיד סמכות לוותר על נכס מכביד לפי סעיף 361 לפקודת החברות, באופן שיש בו כדי להביא לאחת או יותר מאלה: (1) פגיעה בתוקפה של הוראת סליקה הנוגעת לחבר המסלקה שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע;".

משה גפני: זאת אומרת, בית המשפט לא יכול לפסוק על הימים - - -

<גיא דביר: הוא יכול לפסוק, אבל הפסיקה שלו תצומצם ככה שהיא לא תפגע בתוקף של הוראת סליקה ועל מימוש של - - -

משה גפני: אני מדבר על זה.

משה גפני: מה זה יכול להיות?

משה גפני: מה נבהלת?

משה גפני: בית משפט לא יכול לפסוק.

<שרה קנדלר: אז זה גם בית משפט או גם בעל - - -

משה גפני: הוא לא יכול לפסוק בחוק הזה.

משה גפני: החוק אומר.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: זה גם בית משפט או גם בעל תפקיד - - -

משה גפני: החוק אומר שאנחנו מעל בית המשפט ואנחנו אומרים לו: בזה אל תפסוק.

<שרה קנדלר: נכון.

משה גפני: הנה עוד ראיה למה שאני אומר.

<שרה קנדלר: פה זה לב המחלוקת עם בנק ישראל כי בעל תפקיד לא מוגדר כמנהל מורשה.

<שרה קנדלר: יש פה רשימה של בעלי תפקידם שהקראתי קודם - - - זו הנקודה.

משה גפני: אך אפשרתם את זה כל-כך הרבה חודשים?

<ניצה נעמי שמיר: צריך להבין, לא במקרה יש סמכויות נוספות למנהל מורשה לגבי תאגיד בנקאי שאין לגבי תאגידים אחרים וכשלים.

<ניצה נעמי שמיר: הצורך לטפל בתאגיד בנקאי במהירות, בשקט ובדיסקרטיות חשובה לכל המשק.

<ניצה נעמי שמיר: אם לא נשמור על הסמכויות האלה בדיסקרטיות כמו שצריך, אז יכול להיות שנדמה שיש פה איזושהי פריווילגיה לתאגיד בנקאי.

<ניצה נעמי שמיר: ייפול התאגיד הבנקאי וכל סופיות הסליקה תהיה על הקיר כי המסלקה תיפול יחד אתו.

<ניצה נעמי שמיר: אז אם לא יימצא האיזון הדרוש, זה בסדר, בחוק תהיה סמכות סליקה מושלמת וכשל של תאגיד בנקאי יגרור גם ככה פגיעה במסלקה.

<ניצה נעמי שמיר: אם אי-אפשר למצוא את האיזון הנכון, אז לא.

<ניצה נעמי שמיר: זה בסדר.

<ניצה נעמי שמיר: החוק יכול לסבול הכול.

<ניצה נעמי שמיר: רוב חברי המסלקה הם תאגידים בנקאיים.

<ניצה נעמי שמיר: אם יפגעו בסמכויות לטפל - - -

משה גפני: אני מקנא בבנקים במדינת ישראל.

משה גפני: אני לא חושב שיש בנק ישראל אחד בעולם שמגן ככה על הבנקים.

<ניצה נעמי שמיר: אני לא הגנתי על הבנקים.

<ניצה נעמי שמיר: אני הגנתי על - - -

משה גפני: את מגינה על הבנקים.

<ניצה נעמי שמיר: לא.

<ניצה נעמי שמיר: אני לא מגינה על הבנק.

<ניצה נעמי שמיר: אני מדברת על בנק בכשל ועל הצורך לטפל - - -

משה גפני: את הופכת אותם למורמים מעם.

<ניצה נעמי שמיר: ממש לא.

<ניצה נעמי שמיר: ממש לא.

<שירלי אבנר: קודם כל, זה משהו שמקובל בעולם.

<שירלי אבנר: יש דירקטיבה באירופה שמקנה - - -

משה גפני: בסדר.

<שירלי אבנר: אנחנו יודעים - - -

משה גפני: אני במקומך הייתי אומר: בגלל זה מאות בנקים נפלו בארצות הברית וכאן אף אחד לא.

משה גפני: להיפך.

<ניצה נעמי שמיר: בגלל זה מאות בנקים נפלו בארצות הברית ולא המסלקות.

<ניצה נעמי שמיר: בגלל שהיו סמכויות לטפל - -

משה גפני: לא שמעת מה שאמרתי.

<ניצה נעמי שמיר: - - שאפשר יהיה לטפל בבנק בכשל כדי שהמסלקה לא תיפגע, למרות שהחוק סגר את זה בכל הכיוונים של סופיות הסליקה.

משה גפני: אבל בגלל בנק ישראל לא נפלו הבנקים כאן בשעה שבארצות הברית נפלו מאוד בנקים.

<ניצה נעמי שמיר: אדוני אמר.

משה גפני: אמרתי.

משה גפני: אבל לא צריך להגזים.

משה גפני: אבל בואו נסיים.

משה גפני: הבנתי את הוויכוח.

<שרה קנדלר: אז אני אמשיך להקריא.

<שרה קנדלר: "(1) פגיעה בתוקפה של הוראת סליקה הנוגעת לחבר המסלקה שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע; (2) פגיעה בביצועה של פעולת סליקה הקשורה, במישרין או בעקיפין, להוראת סליקה כאמור בפסקה (1), או מניעת ביצועה של פעולה כאמור; (3) פגיעה בתוקפה של פעולת סליקה כאמור בפסקה (2), שבוצעה בהתאם לכללי המסלקה, וזאת אף אם הפעולה בוצעה לאחר המועד הקובע; (4) פגיעה במימוש שיעבוד של נכס או מימוש של זכות קיזוז או זכות עיכבון בידי המסלקה, בהתאם לכללי המסלקה, וזאת אף אם המימוש בוצע לאחר המועד הקובע.

<שרה קנדלר: המשך פעילות של חבר מסלקה בהליכי חדלות פירעון 50א5.

<שרה קנדלר: (א) ניתן לגבי חבר המסלקה צו פירוק או צו הקפאת הליכים, טעון המשך פעילותו של חבר המסלקה, במסלקה, אישור מאת המסלקה ויושב ראש הרשות; במתן אישור כאמור רשאים המסלקה ויושב ראש הרשות לשקול, בין היתר, את יכולתו של חבר המסלקה לקיים את כללי המסלקה.

<שרה קנדלר: (ב) אישרו המסלקה ויושב ראש הרשות את המשך פעילותו של חבר המסלקה כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות סעיפים 50א2 עד 50א4 לגבי הוראת סליקה הנוגעת לחבר מסלקה כאמור שהתקבלה במסלקה לאחר המועד הקובע, ולגבי כל פעולת סליקה הקשורה אליה, כאילו התקבלה ההוראה האמורה במסלקה לפני המועד הקובע.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: הסעיף הבא מחייב את מי שמגיש בקשה לצו פירוק, הקפאת הליכים או מינוי כונס נכנסים, להודיע למסלקה על הגשת הבקשה למסלקה ולרשות כדי שהרשות תוכל להיות צד לכל ההליך והמסלקה צריכה לדעת בשביל להיערך למועד הקובע.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, לדעת מאיזה תאריך המועד הקובע נכנס לתוקף.

<שרה קנדלר: גם פה יש איזושהי מחלוקת עם בנק ישראל כי בעצם כרגע החוק מנוסח עם החרגה של ההודעה לגבי תאגיד בנקאי.

<ניצה נעמי שמיר: זה מוזר לי שיש מחלוקת.

<ניצה נעמי שמיר: היה נדמה לי שהגענו להסכמה.

<שרה קנדלר: הגענו להסכמה?

<גיא דביר: כן.

<גיא דביר: אני חושב שהנקודה הזאת - - -

<שרה קנדלר: אז אני לא מודעת.

<גיא דביר: בנקודה הזאת הגענו להסכמה.

<גיא דביר: תכף נפרט אותה.

<שרה קנדלר: "הודעה על הליכי חדלות פירעון או מינוי כונס נכסים 50א6.

<שרה קנדלר: (א) המגיש לבית משפט בקשה לצו פירוק או צו הקפאת הליכים, לגבי חבר מסלקה, או בקשה למינוי כונס נכסים לפי הוראות סעיף 194 לפקודת החברות לגבי נכסיו של חבר המסלקה, ימציא העתק ממנה למסלקה ולרשות מיד עם הגשתה.

<שרה קנדלר: (ב) נפתחו לגבי חבר מסלקה הליכי חדלות פירעון או ניתן לגבי חבר מסלקה צו פירוק, צו הקפאת הליכים או צו למינוי כונס נכסים כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך מבקש הצו, מיד, למסלקה ולרשות וימציא להן העתק מהצו; המסלקה תודיע על כך לחברי מסלקה, בהתאם לכללי המסלקה, ככל שנקבעה בכללים אלה חובת הודעה כאמור.

<שרה קנדלר: (ג) הרשות תהיה צד לכל הליך המתנהל בבית משפט במסגרת הליכי חדלות פירעון לגבי חבר מסלקה ולכל הליך של מינוי כונס נכסים לפי סעיף 194 לפקודת החברות לגבי נכסיו של חבר מסלקה, והיא רשאית להשמיע את דברה בכל הליך כאמור; בית המשפט לא יקיים דיון בהליך כאמור אלא לאחר שנוכח כי הומצאה הזמנה לרשות.

<שרה קנדלר: (ד) הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין בקשה או הליך המתנהל לגבי חבר מסלקה שהוא תאגיד בנקאי, אלא אם כן הורה נגיד בנק ישראל אחרת לעניין בקשה מסוימת או הליך מסוים.

<שרה קנדלר: ".

<גיא דביר: עד כמה שאני מבין, ההסכמה היא: הוראות סעיף זה, למעט הודעה על צו הקפאת הליכים או צו פירוק – שזו בעצם התוספת – למעט הודעה על צו הקפאת הליכים או צו פירוק כאמור בסעיף קטן (ב).

<גיא דביר: וההמשך מה שכתוב: לא יחולו לגבי חבר מסלקה שהוא תאגיד בנקאי.

<גיא דביר: כלומר, לגבי צו פירוק וצו הקפאת הליכים תינתן הודעה למסלקה, גם כשמדובר בתאגיד בנקאי.

<גיא דביר: זו בעצם ההסכמה.

<שרה קנדלר: אז מה ממועט?

<גיא דביר: למעט ההודעה על צו הקפאת הליכים וצו פירוק.

<גיא דביר: זה מה שממועט.

<גיא דביר: בזה אנחנו מחריגים את כל התוקף של הסעיף - - -

<קריאה: מנהל מורשה - - -

<גיא דביר: מנהל מורשה לא רלוונטי לעניין הזה.

<גיא דביר: אנחנו מדברים כרגע על המועד הקובע כי המועד הקובע נספר מצו הקפאת הליכים לצו פירוק.

<גיא דביר: וחשוב מאוד שהמסלקה תהיה מיודעת לדבר קיומו של צו הקפאת הליכים וצו הפירוק, ולכן לגבי זה תהיה חובת הודעה.

משה גפני: זו ההסכמה עם בנק ישראל?

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: "ברירת הדין 50א7.

<שרה קנדלר: על היחסים בין מסלקה לבין חבר המסלקה לרבות חבר מסלקה שהתאגד מחוץ לישראל, ובכלל זה, הזכויות והחיובים של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, הנובעים מפעילות המסלקה, יחול הדין הישראלי, והסמכות לדון בכל עניין הנוגע לזכויות או חיובים כאמור תהיה נתונה לבית המשפט בישראל.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: זו קביעת ברירת דין מקומית בישראל.

<שרה קנדלר: גם אם מדובר בחברי מסלקה זרים, בית המשפט בארץ הוא זה שיכריע בסכסוך.

<אייל לב ארי: מה עם מסלקות בחו"ל?

<אייל לב ארי: איך שם ברירת הדין?

<שרה קנדלר: אנחנו יודעים על מסקלות בחו"ל מה הדין.

<שרה קנדלר: חלות עליהן אותן הוראות כמו שחלות עלינו.

<גיא דביר: אנחנו יודעים מה אומרים הכללים הבינלאומיים.

<גיא דביר: הכללים הבינלאומיים דורשים שתהיה ודאות לגבי התוקף של כללי המסלקה, גם לגבי חברי מלקה שהתאגדו בחו"ל.

<גיא דביר: ולכן אנחנו צריכים לקבוע את הדרישה הזאת.

<גיא דביר: אלה כללים בינלאומיים.

<גיא דביר: אם נסתכל על - - - לא עומדת באותן דרישות בינלאומיות.

<שרה קנדלר: אז הכללים האלה חלים גם על מסלקות בחו"ל.

<גיא דביר: מדובר בחבר - - - חו"ל, אבל הוא בא למסלקה על-מנת לפעול בה.

<גיא דביר: מקובל, גם במסגרת כללי ברירת הדין, שצדדים יכולים לקבוע שהדין שיחול עליהם הוא הדין שהם קובעים בהסכם וגם הפורום שתהיה לו סמכות עניינית לגביהם הוא פורום שנקבע בהסכם.

<גיא דביר: במקרה הזה אנחנו קובעים את זה בחוק מכיוון שחשוב לנו שזה יהיה ככה, שזה יהיה בישראל.

<גיא דביר: כי כאן מדובר בחבר מסלקה שיש לו אפשרות להשפיע על היציבות של המשק הישראלי.

<גיא דביר: מכיוון שאם הוא קורס, זה ישפיע על המסלקה.

<אייל לב ארי: אתה יוצא מתוך הנחה שמסלקות בחו"ל קובעות את הדין הפנימי שלהן?

<גיא דביר: אני מניח שגם בחו"ל המצב דומה.

<שרה קנדלר: לא יודעים, אבל זו ההנחה שלנו.

משה גפני: הלאה.

<שרה קנדלר: "הליך חדלות פירעון זר לגבי חבר מסלקה 50א8.

<שרה קנדלר: (א) בסעיף זה – "הליך חדלות פירעון זר" – הליך שיפוטי או מינהלי המתנהל במדינת חוץ לפי דין שעניינו חדלות פירעון; "חוק אכיפת פסקי חוץ" – חוק אכיפת פסקי חוץ, התשי"ח-1958; "מדינת חוץ" – לרבות שטח מחוץ לישראל שאינו מדינה, המנוי בתוספת הרביעית ב'; "פסק חוץ" – כהגדרתו בחוק אכיפת פסקי חוץ.

<שרה קנדלר: (ב) (1) על אף האמור בחוק אכיפת פסקי חוץ, בית המשפט לא יכריז על פסק חוץ אשר ניתן במסגרת הליך חדלות פירעון זר לגבי חבר מסלקה כפסק אכיף, ולא יכיר בפסק חוץ כאמור, ובכלל זה לא יכיר בתוקף פעולה שביצע מי שהתמנה במסגרת הליך כאמור או בקשר אליו, מכוח סמכותו לפי פסק החוץ, אם מתקיים אחד מאלה: (א) אכיפת פסק החוץ עומדת בניגוד להוראות סעיף 50א4; (ב) אילו היו מתנהלים לגבי חבר המסלקה הליכי חדלות פירעון, לא היו בית המשפט או בעל תפקיד מוסמכים להפעיל את הסמכות הנתונה להם על פי דין במסגרת אותם הליכים, כאמור בסעיף 50א4(ח).

<שרה קנדלר: (2) הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לעניין פסקי חוץ שישראל התחייבה בהסכם עם מדינת חוץ או באמנה רב-צדדית לאכוף או להכיר בהם.

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: הסעיף הזה מדבר שעל אף האמור בחוק אכיפת פסקי חוץ, לא ניתן יהיה לאכוף פסק חוץ או להכיר בתוקף פעולה שנעשתה מכוח פסק חוץ במצב בו זה עומד בסתירה למה שקבענו פה על סופיות הסליקה בחדלות פירעון של אחד מחברי המסלקה.

<שרה קנדלר: אי-אפשר יהיה, למעט אם אנחנו חתומים על אמנה שאומרת אחרת.

<שרה קנדלר: אמרנו שיש כזו?

<מיכל אלבז: אמרנו שאנחנו לא בטוחים ולכן אנחנו זקוקים לסעיף הזה כדי שלא נהיה בהפרה של אמנות בינלאומיות.

<אייל לב ארי: בסדר, אבל כמו שאמרנו, שאלנו, פסקה (2) היא פתח להשמטה של כל הרציונל של הצעת החוק.

<אייל לב ארי: מקרים נקודתיים של בקשה לאכיפת פסק חוץ, אבל אם זה מגובה בהסכם - - -

משה גפני: לא עכשיו, לא עכשיו.

משה גפני: אם תרצו, נעשה הפסקה.

משה גפני: אבל לא עכשיו.

משה גפני: או בלי הפסקה.

<אייל לב ארי: - - - כמעט ודאי באכיפה.

<אייל לב ארי: שאלתי בעצם גם את שאלת הדדיות שיש פה.

<מיכל אלבז: מדינת ישראל חתומה כיום על 4 אמנות שנוגעות לאכיפה של פסקי חוץ זרים עם אנגליה, עם אוסטריה, עם גרמניה ועם ספרד.

<מיכל אלבז: כל האמנות האלה הן מאוד ישנות, הן נחתמו בין שנות ה-60 לשנות ה-80.

<מיכל אלבז: חוק החברות עדיין לא היה בתוקף וההוראות האלה לא כל-כך רלוונטיות, ולכן קשה לנו להגיד באופן ודאי שאי-אפשר או כן אפשר לאכוף פסקי חוץ שכפופים מכוח האמנה, מה חל ומה לא חל.

<מיכל אלבז: למרבה המזל אלה גם לא מקרים שקורים כל-כך הרבה שחברים במסלקות מתפרקים וצריך לאכוף עניינים לגביהם ולכן גם בתי משפט, בישראל לפחות, לא הכריעו בסוגיה הזאת.

<מיכל אלבז: ככול שהאמנות שישראל חתומה עליהן יוכרע שהן תקפות וניתן לאכוף מכוחן פסקי חוץ כאלה, אנחנו לא יכולים להיות במצב של הפרה ולכן דרוש לנו החריג הזה, אבל הוא לא אומר שהאמנות אומרות שאנחנו אוכפים או לא אוכפים.

<מיכל אלבז: זאת אומרת, האמנה נתונה לפרשנות עדיין.

<אייל לב ארי: השאלה שלי הייתה אם בעצם במסגרת האמנות האלה נשמר עקרון ההדיות.

<מיכל אלבז: אני לא יודעת לענות על השאלה הזאת.

<מיכל אלבז: אני לא יודעת להגיד.

<מיכל אלבז: זה תלוי בפרשנות של האמנה.

<מיכל אלבז: השאלה היא האם חבר מסלקה בחו"ל, באנגליה למשל, האם אפשר לאכוף נגדו פסקי דין ישראליים שם?

<מיכל אלבז: אני לא יודעת לענות על השאלה הזאת.

משה גפני: טוב.

משה גפני: מה עוד?

<שרה קנדלר: אני רק אקריא את הסוף.

<שרה קנדלר: "תיקון סעיף 50ב 3.

<שרה קנדלר: בסעיף 50ב לחוק העיקרי, בפסקה (1), במקום "הליכי פירוק" יבוא "הליכי חדלות פירעון כהגדרתם בסעיף 50א(א)".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 50ג 4.

<שרה קנדלר: בסעיף 50ג(ה) לחוק העיקרי, במקום "הכללים שעל פיהם מופעלת מסלקה" יבוא "כהגדרתם בסעיף 50א(א)".

<שרה קנדלר: ".

<שרה קנדלר: אלה התאמות טכניות, התאמות מינוחים.

<שרה קנדלר: "הוספת תוספת רביעית ב' 5.

<שרה קנדלר: אחרי תוספת רביעית א' יבוא: "תוספת רביעית ב' (ההגדרה "מדינת חוץ" שבסעיף 50א8(א)) טיוואן והאזור המינהלי המיוחד הונג קונג –Hong Kong Special Administrative Region".

<שרה קנדלר: ".

משה גפני: מה זה?

<שרה קנדלר: פשוט הגדרנו מדינת חוץ לעניין כל הנושא הזה של אכיפת פסקי חוץ שכוללת שטחים שאינם מוגדרים כמדינה, ובשביל להכניס את טיוואן והונג קונג.

משה גפני: אנחנו לא מסתבכים עם סין?

<גיא דביר: סין היא מדינה.

<גיא דביר: מדינות ממילא נמצאות בפנים - - -

<אייל לב ארי: - - -

<גיא דביר: מבחינת הסתבכות?

<גיא דביר: זה נמצא בהרבה חוקים.

<גיא דביר: זה נמצא בכמה חוקים.

<שרה קנדלר: את זה משרד המשפטים הכניס את התוספת, אני חושבת, בכל החוקים.

<אייל לב ארי: זה מחזק את העמדה - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: אני רוצה לדעת אם אתם תסכימו למכתב, כמו שאומרים ברשות לניירות ערך?

<ניצה נעמי שמיר: אנחנו הצענו מכתב.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אז מכתב.

<גיא דביר: העניין הוא רק התוכן של המכתב.

<גיא דביר: אנחנו רוצים לוודא שבאמת ההפעלה של הסמכויות - - -

משה גפני: הם כותבים מכתב.

משה גפני: מה שלומך?

משה גפני: הם כותבים.

משה גפני: זה יהיה ממש מעניין.

משה גפני: הסכמתם למכתב אבל אתם לא יודעים מה התוכן?

<גיא דביר: מה שחשוב הוא שהפעלת הסמכויות של המנהל המורשה לא יפגעו בסופיות של הסליקה - - -

משה גפני: הרבה זמן לא היית פה בוועדה.

<ניצה נעמי שמיר: נכון.

<ניצה נעמי שמיר: אבל לא נורא, אנחנו נבוא עוד.

<גיא דביר: חשוב לנו שהמכתב יאמר שהפעלת הסמכויות של המנהל המורשה לא תפגע בסופיות של הוראת הסליקה, במימוש של שעבודים שניתנו לטובת המסלקות ובסמכות המסלקות להורות על סגירת פוזיציות.

<גיא דביר: אלה הדברים שחשובים לנו שיהיו במכתב.

משה גפני: מה את אומרת?

<ניצה נעמי שמיר: רוח הדברים מקובלת.

<ניצה נעמי שמיר: נרד לרזולוציות של המכתב.

משה גפני: מה אתה אומר?

<ניצה נעמי שמיר: אני לא מתחייבת על הנוסח הזה.

<ניצה נעמי שמיר: אני אומרת שרוח הדברים בהחלט מקובלת.

<שמואל האוזר: על הנוסח אני לא מדבר.

<שמואל האוזר: אבל ההתחייבות עצמה היא תהיה שם בגוף - - -

<ניצה נעמי שמיר: הרוח של הדברים היא באמת שלא יהיה בסמכויות האלה – אני רוצה לחדד שוב, הרב גפני, אתה דיברת על הפריווילגיה ואני רוצה לחדד שוב.

משה גפני: כן.

<ניצה נעמי שמיר: אותן סמכויות של המנהל המורשה לא מבטלות את העסקה.

<ניצה נעמי שמיר: כל מה שהן עושות זה לדחות את ביצועה.

<ניצה נעמי שמיר: דחייה של ביצוע - - - הן דוחות את ביצוען.

<ניצה נעמי שמיר: דחיית ביצוע במסלקה היא קריטית כשלעצמה, אני לא חולקת על זה.

<ניצה נעמי שמיר: אבל היא לא מבטלת את העסקה מבחינת זה שהוא שאל על הפריווילגיה, כאילו אני נותנת משהו לבנקים, עסקה שהתקיימה – שלא תתקיים.

<ניצה נעמי שמיר: לא.

<ניצה נעמי שמיר: כל הסעיף הזה נועד להרגיע כדי שאפשר יהיה לטפל, בראש ובראשונה, במפקידים ואחר כך בנושים אחרים.

<ניצה נעמי שמיר: אין פה שום פריווילגיה.

<ניצה נעמי שמיר: המכתב שלנו יגן על האינטרסים האלה מול הקריטיות של פעילות שוטפת וודאית של המסלקה.

<שמואל האוזר: אם זה ברוח שאנחנו דיברנו עליה, אז על הניסוח נסכים.

<יצחק שורקי: אם המכתב יוצא, זה אומר - - - לעשות את זה.

<יצחק שורקי: הרעיון הוא שהסופיות קיימת.

<יצחק שורקי: המסלקה צריכה לסלוק.

<יצחק שורקי: אם לא מתבצעת סליקה, אי-אפשר להמשיך את המסחר.

<יצחק שורקי: המכתב בא להגיד שאתם תפעלו תחת הסמכות של המנהל המורשה, אבל לא תפגעו בסליקה, כי את הסליקה - - -

<ניצה נעמי שמיר: אני לא יודעת - - -

<שמואל האוזר: אני רוצה להגיד משהו, טידה.

<שמואל האוזר: קודם העלית את הטענה שאי-אפשר להכניס לתוך החוק את הסוגיה של מנהל במסגרת חקיקה.

<שמואל האוזר: אז אמרת שאפשר בדרך אחרת.

<שמואל האוזר: עכשיו אי-אפשר להגיד: כן, אבל גם במכתב אנחנו לא נתחייב.

<ניצה נעמי שמיר: לא אמרתי שבמכתב לא נתחייב.

<ניצה נעמי שמיר: אמרתי מה בדיוק ההתחייבות, אני לא יודעת להגדיר אותה - - -

<שמואל האוזר: אם תתחייבו - - -

<ניצה נעמי שמיר: אל תכניס ליאת הניסוח פה, שמוליק, כי אני לא יודעת לנסח את זה כרגע - - -

משה גפני: בואו נעשה סיכום.

משה גפני: אני יכול לשים בחוק, זו רוח הדברים מבחינתי.

משה גפני: אני חושב שהיה אפשר לשים בחוק כך שיכלול את כולם, שזה יכלול גם - - -

<ניצה נעמי שמיר: - - -

משה גפני: רגע.

משה גפני: אני לא הולך לעשות את זה, אני רק מאיים.

משה גפני: היה אפשר להכניס את זה.

משה גפני: רוח הדברים שלי היא שהיה צריך להכניס את זה.

משה גפני: אני לא חושב שצריך לתת פריווילגיה.

משה גפני: ההגנה שאתם נותנים לבנקים היא מוגזמת.

משה גפני: אני אומר לך שהיא מוגזמת.

משה גפני: זו רוח הדברים שמסתובבת היום בציבור הישראלי.

משה גפני: אתם לא רואים את הלהט שלכם ואת הכוח של בנק ישראל כאשר יש דיון על משכנתאות לנכים.

משה גפני: לא רואים אתכם.

משה גפני: אתם נמצאים, בסדר - - -

<ניצה נעמי שמיר: היינו בלהט גם - - -

משה גפני: בסדר, הכול בסדר.

משה גפני: תאמינו לי, אם הייתם עם להט כמו פה, עכשיו, בנושא של נכים – אני הייתי גומר אתמול את החוק בקריאה שנייה ושלישית והכול היה נגמר.

משה גפני: והכול היה נגמר בשתי שורות אם היה לי אתכם.

משה גפני: אין אתכם.

משה גפני: אתם לא תכריחו את הבנקים לתת משכנתאות בלי ביטוח חיים.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: לבנק ישראל יש כוח.

משה גפני: אני ידיד של בנק ישראל, אני עשיתי את חוק בנק ישראל, את יודעת, אני מעוניין בהצלחה של בנק ישראל.

משה גפני: אני סבור שאתם מגזימים בהגנה על הבנקים.

משה גפני: אם נעשה סקר דעת קהל, אתם תשמעו את זה.

משה גפני: אבל אני לא יכול ללכת נגדכם, זה הרי ברור.

משה גפני: ולכן, אני לא מכניס את זה בחוק.

משה גפני: אבל עד גבול מסוים.

משה גפני: אני רוצה בתוך 4 ימים שיהיה מכתב, שהמכתב יהיה ברוח הדברים שנאמרו כאן.

משה גפני: והניסוח?

משה גפני: בסדר, אם תהיה בעיה עם ניסוח, אז אני אתערב.

משה גפני: הרי אני למדתי באוניברסיטה, למדתי עברית.

משה גפני: אבל לגמור את זה ב-4 ימים ושיהיה ברוח הדברים שעליהם דובר.

<ניצה נעמי שמיר: על זה אין מחלוקת.

<ניצה נעמי שמיר: רק מילה אחת - - -

משה גפני: אני לא מאיים.

<ניצה נעמי שמיר: אתה כן, אבל לא נורא.

<ניצה נעמי שמיר: רציתי להגיד עוד מילה אחת.

משה גפני: בבקשה.

<ניצה נעמי שמיר: אנחנו מגנים יותר מדי על הבנקים או לא, זה - - -

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני אומר לך שההרגשה היא ידידותית.

<ניצה נעמי שמיר: אני רק רוצה להגיד שהסמכויות של המנהל המורשה בשלב שהוא נדרש אליהן, הם הגנה על המפקידים.

משה גפני: בסדר.

<ניצה נעמי שמיר: צריך לזכור את זה, בוודאי בשלב הזה.

<ניצה נעמי שמיר: אם אתה אומר שבשגרה ההוראות שאנחנו מוציאים - - -

משה גפני: אצלך זה באמת מקצועית, אבל אני למדתי איך להגיד את אותם דברים בקואליציה ואת אותם דברים באופוזיציה וזה יוצא בדיוק הפוך.

משה גפני: למדתי איך אומרים: מגנים על הבנקים, וזה בעצם הגנה על המפקידים.

<ניצה נעמי שמיר: לא.

משה גפני: אבל זה בסדר.

משה גפני: למדתי את זה.

<ניצה נעמי שמיר: צריך פעם אחת שיקרה כשל בשביל להבין שזה נכון.

משה גפני: לא יקרה כשל.

רחל עזריה: אי-אפשר - - - בכללי הוויכוח עכשיו הפסדת - - -

משה גפני: בסדר.

משה גפני: רחל, בבקשה.

רחל עזריה: הבאת לנקודות קצה.

רחל עזריה: לא צריך שיקרה כשל.

משה גפני: בבקשה, רחל.

רחל עזריה: אני רוצה לומר שאני מסכימה אתך מאוד ואני חושבת שזה נכון וצריך לייצר פה משהו רך יותר ואני מקווה שזה יסתדר.

רחל עזריה: גם העניין הזה שצריך בנק ישראל, אני חושבת שכל הזמן צריך את הזהירות ואת האיזונים והבלמים - - -

משה גפני: בין הגנה על המפקידים לבין הגנה על הבנקים.

רחל עזריה: חלק מהאתגר הוא – אני חושבת שלכן גם טוב שתשמעו את זה כשאתם מגיעים לכנסת – אני מגיעה עכשיו משדולה שעוסקת בעסקים קטנים ובינוניים.

רחל עזריה: הגנה על הבנקים, יש את בנק ישראל ואת נגידת בנק ישראל, ארגון מאוד מאורגן שמגן על היציבות של הבנקים.

רחל עזריה: אבל אין לשאר התחומים במדינה ארגונים מאורגנים כאלה כי ככה הכלכלה בנויה.

רחל עזריה: אבל אני חושבת שכל הזמן צריך להיות במודעות לזה שאין את המגנים על שאר הארגונים ולכן צריך להיזהר מעודף הגנה.

<ניצה נעמי שמיר: אני יכולה אפילו להסכים אתך.

משה גפני: אני שמח שיש הסכמה בין בנק ישראל לבין הרשות לניירות ערך.

משה גפני: כידיד של שני הגופים החשובים האלה, אני נגד מחלוקת.

משה גפני: זאת אומרת, אני בעד מחלוקת אבל לא של גופים כאלה - - -

רחל עזריה: אנחנו נחשוד שאתה לא חרדי.

רחל עזריה: נגד מחלוקת?

רחל עזריה: מה, אתה - - -

משה גפני: אני נגד מחלוקת.

רחל עזריה: באמת?

רחל עזריה: מה עושים בגמרא כל היום?

משה גפני: הגמרא זה משהו אחר.

משה גפני: אני בעד מחלוקת בונה, לכן כל הזמן שאלתי מה המחלוקת פה.

רחל עזריה: אין בעיה.

רחל עזריה: הכול בסדר.

<ניצה נעמי שמיר: לכן אמרתי שאין מחלוקת.

<ניצה נעמי שמיר: אמרתי מלכתחילה שאין מחלוקת.

משה גפני: אנחנו נצביע על החוק כפי שהוא נוסח, עם השינויים שנעשו בו.

משה גפני: אנחנו מדברים על הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 62) (סופיות הסליקה במסלקות), התשע"ז-2017.

משה גפני: מי בעד אישור הצעת החוק, ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין.

משה גפני: בעד הצעת החוק – פה אחד

משה גפני: החוק אושר.

משה גפני: אני מבקש ממנהל הוועדה שלא להביא את זה למליאת הכנסת 4 ימים.

משה גפני: בארבעת הימים האלה, סוכם שיהיה מכתב בין בנק ישראל לבין הרשות לניירות ערך.

משה גפני: לאחר ארבעת הימים האלה להביא את זה לאישור בליאת הכנסת.

משה גפני: ההסכמה לא תיכנס לגוף החוק, טידה.

משה גפני: לא ייכנס לגוף החוק הנושא הזה של המנהל המורשה, מסתפקים במכתב הזה, תוך 4 ימים זה יסתיים.

משה גפני: אני מודה לכם על ההסכמה ואני מודה על אישור הצעת החוק הזאת שהיה יכול לקחת 4 ישיבות, אבל בסדר.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הפסקה של חמש דקות.