הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 8, 2016-11-09 09:30

מכלוף מיקי זוהר: חברים, אני מתנצל על האיחור, אבל הבחירות בארצות-הברית קצת משפיעות גם עלינו.

מכלוף מיקי זוהר: היינו קצת דרוכים.

מכלוף מיקי זוהר: אני כן ומתוודה שאנחנו מברכים על הבחירה.

מכלוף מיקי זוהר: אני באופן אישי שמחתי מאוד על הבחירה של דונלד טראמפ.

מכלוף מיקי זוהר: אני שמח על כך ואני מברך אותו, כמובן, בהצלחה גדולה כי מדובר, בסופו של דבר, בידידתנו הקרובה והחשובה ביותר, ארצות-הברית.

מכלוף מיקי זוהר: הבחירה של דונלד טראמפ, לעניות דעתי, תוביל את מדינת ישראל קדימה ותעזור לנו כי בסופו של דבר אנחנו די מדברים באותו ערוץ.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לפתוח את הישיבה היום, ישיבה חשובה שלנו בנושא: הנגשת ההשכלה הגבוהה לפריפריה הגיאוגרפית והחברתית בישראל.

מכלוף מיקי זוהר: כשדיברנו על נושא הקיפוח במדינת ישראל, שבולטת לעין בכל מה שקשור לתושבי הפריפריה לעומת תושבי המרכז, דנו במספר תחומים.

מכלוף מיקי זוהר: דיברנו על בריאות ודיברנו על נושאים שדומים לכך.

מכלוף מיקי זוהר: היום היה לי חשוב להביא לסדר-היום את הנושא של ההשכלה הגבוהה.

מכלוף מיקי זוהר: כולנו מבינים שללא חינוך וללא השכלה, הדרך שלך להצליח הרבה יותר קשה.

מכלוף מיקי זוהר: היום נוצר מצב שהרבה מאוד אנשים שרוצים להשיג השכלה ברמה גבוהה צריכים לכתת רגליהם דווקא לאזור המרכז.

מכלוף מיקי זוהר: תתפלאו, מאחורי המיקרופון הזה יושב ממש אחד כזה.

מכלוף מיקי זוהר: בוקר טוב, שלום לחברים שהצטרפו לדיון.

מכלוף מיקי זוהר: גם אני השכלתי, רכשתי תואר ראשון ותואר שני במשפטים, והיה קשה לעשות את זה באזור הדרום, ממנו אני מגיע.

מכלוף מיקי זוהר: לכן הייתי צריך לנסוע לרמת-גן בתואר הראשון, למרכז האקדמי למשפט ועסקים ואחרי זה לאוניברסיטת בר-אילן בתואר השני.

מכלוף מיקי זוהר: אתה מבין ש-מה לעשות?

מכלוף מיקי זוהר: זה המחיר.

מכלוף מיקי זוהר: אבל צריכים להבין שלמחיר הזה יש מחיר כפול ומכופל.

מכלוף מיקי זוהר: פעם אחת זה באמת הנסיעה הארוכה שאתה צריך לנסוע ממקום מגוריך ללימודים.

מכלוף מיקי זוהר: פעם שנייה, זה העלויות שאנשים צריכים להוציא בעבור הנסיעות, בעבור השהות ובעבור המאמץ.

מכלוף מיקי זוהר: כמובן, אנחנו עוד נספיק לדבר גם על המחירים הגבוהים מאוד שגופי ההשכלה במדינת ישראל דורשים היום מהציבור.

מכלוף מיקי זוהר: באופן טבעי ומאוד מאוד מדאיג נוצר מצב שמי שמגיע מהפריפריה, סיכוייו להשיג השכלה נמוכים יותר ממי שמגיע מאזור המרכז.

מכלוף מיקי זוהר: ואני אפילו לא התחלתי לדבר על האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל ועל האוכלוסייה הדרוזית, שהן אפילו עם סיכוי נמוך יותר, כמובן.

מכלוף מיקי זוהר: לכן, רציתי לעורר את הדיון הזה.

מכלוף מיקי זוהר: קבענו איזשהו נוהל בדיון שאנחנו עושים דיון בו מדבר חבר כנסת ונציג ציבור, כדי שיהיה איזשהו שיח משותף.

מכלוף מיקי זוהר: בסוף או לקראת סופו משרדי הממשלה מגיבים, עונים, נותנים לנו תשובות.

מכלוף מיקי זוהר: אני מבין שנציגי משרד החינוך נמצאים כאן.

מכלוף מיקי זוהר: משרד האוצר נמצא כאן?

מכלוף מיקי זוהר: כן.

מכלוף מיקי זוהר: משרד העבודה והרווחה, השלטון המקומי וגם משרד הקליטה פה.

מכלוף מיקי זוהר: בסדר גמור.

מכלוף מיקי זוהר: גם משרד המדע פה.

מכלוף מיקי זוהר: בואו נתחיל.

מכלוף מיקי זוהר: יש מסמך שאנחנו רוצים להציג.

מכלוף מיקי זוהר: הוא מדבר על נתונים של סטודנטים לתואר ראשון בפילוח לפי תחום לימודים ומצב חברתי-כלכלי.

מכלוף מיקי זוהר: אני אשמח שהמסמך יוצג פה על המסך.

מכלוף מיקי זוהר: מי שולט בשקפים?

מכלוף מיקי זוהר: אני אשמח להראות את הנתונים.

<אסף ויינינגר: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<אסף ויינינגר: אני אציג כאן, כפי שאמרת, כמה נתונים מתוך מסמך שנכתב עבור חבר הכנסת אלי כהן בנושא: סטודנטים לתואר ראשון במערכת ההשכלה הגבוהה לפי מצב חברתי-כלכלי.

<אסף ויינינגר: המסמך המלא, למי שמעוניין, מופיע באתר הכנסת, כמובן.

<אסף ויינינגר: ביקשנו לבדוק שלושה היבטים בחתך סוציו-אקונומי.

<אסף ויינינגר: ביקשנו לבדוק את שיעור הכניסה למערכת ההשכלה הגבוהה, ביקשנו לבדוק היכן לומדים אותם סטודנטים, באיזה סוג מוסד ומה הם לומדים – איזה תחום לימוד.

<אסף ויינינגר: כל הנתונים שאני מציג הם עיבודים מיוחדים שנערכו לבקשתנו על-ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ותוך ליווי מקצועי שלהם.

<אסף ויינינגר: אני אתחיל מהנתון על שיעור הכניסה למערכת ההשכלה הגבוהה.

<אסף ויינינגר: התרשים הזה מציג את השיעור המצרפי של הלומדים החדשים לתואר ראשון מכלל האוכלוסייה בגילאי 18 עד 30 לפי אשכול חברתי-כלכלי בשנת הלימודים תשע"ה.

<אסף ויינינגר: אפשר להתייחס לנתון הזה כמשהו שמבטא את הסיכוי להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה.

<אסף ויינינגר: אני אומר מה עשינו כאן מבחינה מתודולוגית.

<אסף ויינינגר: חילקנו את מספר הסטודנטים החדשים בכל אחת משכבות הגיל 18 עד 30 במספר הכולל של בני אותה שכבת גיל, שזה בעצם הפוטנציאל לכניסה להשכלה גבוהה, לפי אשכול חברתי-כלכלי.

<אסף ויינינגר: לאחר מכן, חיברנו את נתוני שכבות הגיל השונות לכדי שיעור מצרפי.

<אסף ויינינגר: אפשר להגיד, למעשה, שהנתון הזה מראה מה הסיכוי של צעיר בן 30 להיכנס באיזשהו שלב של חייו, עד גיל 30, כמובן, למערכת ההשכלה הגבוהה.

<אסף ויינינגר: אפשר לראות בתרשים את הפערים הברורים והמשמעותיים בין האשכולות.

<אסף ויינינגר: למעשה, אפשר לומר שככל שהמצב הסוציו-אקונומי של הסטודנט גבוה יותר, כך גדלים סיכוייו להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה.

מכלוף מיקי זוהר: הצלחתם לפלח את זה גם כמה שנים אחורה?

<אסף ויינינגר: אנחנו בדקנו את זה נקודתי, הסטודנטים החדשים שנכנסו בשנת תשע"ה.

<אסף ויינינגר: לא בדקנו את זה אחורה.

מכלוף מיקי זוהר: רציתי לדעת אם יש גידול בפערים.

<אסף ויינינגר: זה משהו שמעניין לבדוק אותו, אבל בפני עצמו זה ניתוח מאוד מורכב כך שגם לבדוק כמה שנים אחורה הופך את זה למשהו יותר מסובך מזה.

<אסף ויינינגר: כאמור, אפשר לראות את הפערים הברורים: 22.6% באשכולות 1 ו-2, לעומת כמעט 50% באשכולות 7, 8 ולמעלה מ-80% באשכולות 9 ו-10.

<אסף ויינינגר: אפשר לומר שהסיכוי של צעיר מאשכולות 10-9 להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה הוא כמעט פי 4 מהסיכוי של צעיר באשכולות 2-1.

מכלוף מיקי זוהר: מיותר לציין שמרבית היישובים במרכז הארץ קרובים לאשכולות הקרובים והאשכולות הנמוכים נמצאים באזורי הפריפריה.

<אסף ויינינגר: האשכולות הנמוכים, 3-1, מורכבים בעיקר מרשויות מקומיות ערביות וחרדיות.

<אסף ויינינגר: כן, הפריפריה החברתית נמצאת בעיקר באשכולות הנמוכים ואנחנו יודעים את זה.

מכלוף מיקי זוהר: רק עוד משפט חשוב שצריך לומר – אנחנו בוועדה הזאת התחייבנו לדון לא רק בפריפריה גיאוגרפית אלא גם בפריפריה חברתית.

מכלוף מיקי זוהר: זה אומר שאין זה משנה, גם אם אתה חי במרכז הארץ אבל אתה נמצא במקום שלא מקבל את השירות כמו שמקבלים כולם, הפריפריה החברתית עומדת לנגד עינינו בדיוק באותה מידה כמו הפריפריה הגאוגרפית.

<אסף ויינינגר: ולהפך, יישוב כמו להבים שנמצא בדרום, הוא באשכול סוציו-אקונומי גבוה.

<אסף ויינינגר: זה פועל לשני הכיוונים.

מכלוף מיקי זוהר: בהחלט.

<אסף ויינינגר: אני אגיד כאן את הברור מאליו, שאני בטוח שגם אחרים יתייחסו אליו בהמשך והוא שהמצב הזה מבטא פערים לימודיים שאפשר למצוא גם בשלבי החינוך המוקדמים יותר, אם זה הזכאות לבגרות, בחינות המיצ"ב, מבחנים בינלאומיים וכו'.

<אסף ויינינגר: לגבי אלה שכבר נכנסו, ביקשנו לדעת איפה הם לומדים ומה הם לומדים.

<אסף ויינינגר: זה נתון כללי על התפלגות הסטודנטים לתואר ראשון בשנת תשע"ה.

<אסף ויינינגר: אפשר לראות ש-40% מהסטודנטים לומדים באוניברסיטאות, היתר לומדים במכללות.

<אסף ויינינגר: 15% מהם במכללות לחינוך, 19% במכללות פרטיות לא מתוקצבות ו-25% במכללות מתוקצבות ציבוריות.

<אסף ויינינגר: זאת ההתפלגות של אותם סטודנטים בחלוקה לפי אשכולות: 6.7% - אשכולות 2-1.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לציין עוד משהו, שאני לא יודע אם אנשים חשבו עליו.

מכלוף מיקי זוהר: שימו לב איך חוסר הצדק מתחיל מהיום הראשון עד היום האחרון.

מכלוף מיקי זוהר: כשאתה מגיע למערכת חינוך ברמה נמוכה, נניח באזורי הפריפריה, אתה גם לא מקבל את הכישורים המספיק טובים כדי להגיע גם לאוניברסיטה.

מכלוף מיקי זוהר: הרי המחיר באוניברסיטה שונה מהמחיר במכללות.

מכלוף מיקי זוהר: המחיר באוניברסיטה מסובסד והוא הרבה יותר נמוך והמחיר במכללות מרקיע שחקים.

<אסף ויינינגר: במכללות הפרטיות.

<קריאה: רק בפרטיות.

<קריאה: במכללות הציבוריות הוא כמו באוניברסיטאות.

מכלוף מיקי זוהר: כן, אני מדבר על המכללות הפרטיות.

מכלוף מיקי זוהר: כשאתה מגיע מאזור הפריפריה וזוכה לרמת חינוך נמוכה יתר יחסית, ולאחר מכן אתה רוצה להתקבל למקום מסובסד, סף הכניסה שם הרבה יותר גבוה מאשר במכללות הפרטיות.

מכלוף מיקי זוהר: אז אתה גם זוכה לרמת חינוך נמוכה לאורך כל חייך ואחר-כך אתה צריך לשלם הרבה יותר כסף כדי לרכוש את התואר האקדמי כי אתה לא מצליח להגיע לרף מאחר ורמת החינוך שקיבלת בתור ילד צעיר הייתה נמוכה יותר ממה שמקבלים במקומות אחרים.

מכלוף מיקי זוהר: לכן, הקיפוח הוא עוול מתמשך.

מכלוף מיקי זוהר: הוא לא עוול שמגיע בכל רגע נתון אלא הוא מתחילת הדרך ועד סופה.

מכלוף מיקי זוהר: בסופו של דבר, אין שום פלא שאנחנו רואים שאנשי הפריפריה, החברתית או הגיאוגרפית, תמיד זוכים לרמת השכלה נמוכה יותר כי הם לא מצליחים להגיע אליה לאור כל הנתונים הלא-הוגנים הללו.

מכלוף מיקי זוהר: בואו נמשיך, זאת הייתה הערת ביניים.

<אסף ויינינגר: כפי שאמרתי, 6.7% הם מאשכולות 2-1, 21% מאשכולות 4-3, כ-42% מאשכולות 6-5, 29% מאשכולות 8-7 ו-2% מאשכולות 10-9.

<אסף ויינינגר: זאת התפלגות של הסטודנטים לתואר ראשון לפי אשכול וסוג מוסד.

<אסף ויינינגר: אפשר לראות שככל שהסטודנטים הם מרקע חברתי-כלכלי נמוך יותר, כך גדולה יותר הנטייה שלהם ללמוד במכללות לחינוך.

<אסף ויינינגר: 26.6% מהסטודנטים באשכולות 2-1 לומדים במכללות לחינוך לעומת 7% מהסטודנטים באשכולות 10-9.

<אסף ויינינגר: אותו דבר אפשר לראות גם לגבי האוניברסיטאות – 40.5% מהסטודנטים באשכולות 2-1 לומדים באוניברסיטאות לעומת כ-50% מהסטודנטים באשכולות 10-9.

<אסף ויינינגר: תמונה הפוכה אפשר למצוא במכללות הפרטיות – 9% מהסטודנטים באשכולות 2-1 לומדים במכללות פרטיות לעומת 21% מהסטודנטים באשכולות 10-7.

<אסף ויינינגר: מה לומדים הסטודנטים?

<אסף ויינינגר: אני מבקש מכם להסתכל רק על הנתונים שמודגשים בצהוב.

<אסף ויינינגר: אפשר לראות שככל שהאשכול החברתי-כלכלי נמוך יותר, כך גבוה יותר חלקם של הסטודנטים שלומדים חינוך ומקצועות עזר רפואיים מכלל הסטודנטים באותם אשכולות.

<אסף ויינינגר: בתחום החינוך, כמעט 31% מהסטודנטים באשכולות 2-1 לומדים חינוך והוראה לעומת רק 9% מהסטודנטים באשכולות 10-9.

<אסף ויינינגר: לגבי מקצועות עזר רפואיים – 12% מהסטודנטים באשכולות 2-1 לומדים את התחום לעומת 4% מהסטודנטים באשכולות 10-9.

<אסף ויינינגר: מצב הפוך אפשר לראות בתחום ההנדסה והאדריכלות.

<אסף ויינינגר: רק 8.4% מהסטודנטים באשכולות 2-1 לומדים את התחום, לעומת 20% מהסטודנטים באשכולות 10-9.

<אסף ויינינגר: ממצאים עיקריים לסיכום – צעירים המשתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים משתלבים פחות במערכת ההשכלה הגבוהה בהשוואה לצעירים המשתייכים לאשכולות גבוהים.

<אסף ויינינגר: נקודה שנייה, סטודנטים המשתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים נוטים ללמוד את תחומי החינוך וההכשרה להוראה, מדעי החברה ומקצועות עזר רפואיים, תחומים שנחשבים לפחות יוקרתיים ופחות מבוקשים במערכת ההשכלה הגבוהה.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה לך, נתונים חשובים ומדאיגים.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו גם לא מופתעים מהם.

מכלוף מיקי זוהר: משרד החינוך פה, כן?

מכלוף מיקי זוהר: יש לכם תכנית חומש חשובה ודנתם בה לפני שלושה ימים בוועדת החינוך.

מכלוף מיקי זוהר: מדובר במל"ג, כמובן.

מכלוף מיקי זוהר: דנתם לפני שלושה ימים בוועדת החינוך על תכנית חומש מדהימה בהיקפים כספיים שלא זכורים במדינת ישראל מזה שנים.

מכלוף מיקי זוהר: למה לא הוזכרה שם הפריפריה אפילו במילה אחת?

ד"ר יצחק מילגרום: הפריפריה מופיעה בתכנית במגוון ערוצים, אם זה דרך הנגשת אוכלוסיות, שזה גם אצל החרדים וגם אצל הערבים, כל אחד כמעט במיליארד שקלים.

ד"ר יצחק מילגרום: גם יוצאי אתיופיה החל מהחומש הנוכחי – 100 מיליון שקלים.

ד"ר יצחק מילגרום: חוץ מזה יש לנו מגוון תכניות שכבר רצות משנים קודמות והן ממשיכות.

מכלוף מיקי זוהר: אני לא רוצה להרוס את החגיגה, אבל לא הייתה שום התייחסות קונקרטית ומהותית להתאמת הפריפריה להשכלה הגבוהה.

מכלוף מיקי זוהר: לא הייתה שם.

מכלוף מיקי זוהר: היו אולי אמירות כלליות כאלו ואחרות שהיו גם בשנים קודמות, אבל התייחסות קונקרטית לא הייתה.

מכלוף מיקי זוהר: למשל, אנשים שמגיעים מאשכולות חברתיים 1 ו-2, יש להם מלגות קיום?

מכלוף מיקי זוהר: לא.

ד"ר יצחק מילגרום: כן, כן.

ד"ר יצחק מילגרום: אני אפרט כי בתכנית הרב-שנתית הוצגו בעיקר דברים חדשים, אבל הרבה מהתכניות שלנו רצות כבר הרבה שנים ובמגוון ערוצים.

ד"ר יצחק מילגרום: במכינות יש מלגות קיום ומלגות שכר לימוד לשני שליש מלומדי המכינות, שרובם, כמעט כולם מהאשכולות האלה.

ד"ר יצחק מילגרום: תכנית הישגים היא תכנית הדגל שלנו להנגשת השכלה גבוהה בפריפריה, שקיימת כבר למעלה מעשר שנים ומטפלת בנושא של ההכוון, המידע והייעוץ לצעירים בפריפריה.

ד"ר יצחק מילגרום: מנהלת התכנית יושבת פה ואני בטוח שהיא תשמח להרחיב קצת על התכנית.

ד"ר יצחק מילגרום: צעירים שיושבים במרכזי צעירים בערים בפריפריה.

מכלוף מיקי זוהר: מה לגבי תקצוב של הקמת אוניברסיטאות ומכללות?

ד"ר יצחק מילגרום: לא בטוח שיש תקציב להקמת אוניברסיטאות ומכללות חדשות.

מכלוף מיקי זוהר: מה יקרה אם יקימו כמה בפריפריה?

מכלוף מיקי זוהר: פשוט הם לא יצטרכו לנסוע רחוק.

מסעוד גנאים: אתה יכול להתייחס לעניין של הפיכת מכללה במגזר הערבי?

ד"ר יצחק מילגרום: עובדים על זה.

ד"ר יצחק מילגרום: לפי מה שאני יודע, בחודשים הקרובים הופכים מכללה מתוקצבת שתהיה ממוקמת ביישוב ערבי.

ד"ר יצחק מילגרום: לבד מזה אני אגיד שיש תקציבים שוטפים שהם במיוחד לפריפריה, אם זה תקציב למכללות המתוקצבות, ש-50% ממנו הוא למכללות שנמצאות בפריפריה.

ד"ר יצחק מילגרום: יש לנו הרבה תכניות.

מכלוף מיקי זוהר: אני מבין את התכניות, אבל מלגות, למשל.

מכלוף מיקי זוהר: למה אתם לא מכניסים בקריטריונים מעמד סוציו-אקונומי?

ד"ר יצחק מילגרום: יש, יש.

מכלוף מיקי זוהר: אדוני מדבר לפרוטוקול, שלא ישכח.

מכלוף מיקי זוהר: כי אחר-כך אנחנו נוודא שיש.

ד"ר יצחק מילגרום: אני אשמח.

ד"ר יצחק מילגרום: קרן הסיוע של ות"ת, קרן בגובה 23 מיליון שקלים מחלקת מענקים בגובה של מ-12,000 שקלים, 6,000 שקלים, 4,000 שקלים והלוואות.

ד"ר יצחק מילגרום: זאת קרן שיש בה פקטור לפריפריה.

מכלוף מיקי זוהר: מה המשמעות של הפקטור?

מכלוף מיקי זוהר: כמה אחוזים?

ד"ר יצחק מילגרום: אני מניח שכמעט כולם מגיעים מאשכולות נמוכים.

ד"ר יצחק מילגרום: אני לא חושב שיש שם מאשכולות 10-7.

אכרם חסון: אתה היית בוועדת הכספים כאשר אושרו המלגות למל"ג ולחרדים?

ד"ר יצחק מילגרום: כן.

אכרם חסון: אתה היית.

אכרם חסון: אני הייתי שם ודיברתי ושאלתי מה הקריטריונים.

אכרם חסון: אמרת שיש שני קריטריונים: שירות לאומי או צבאי ומצב סוציו-אקונומי.

ד"ר יצחק מילגרום: לא, לא, לא.

אכרם חסון: אני הייתי שם.

אכרם חסון: ואז אמרתי לך שכל הכספים האלה צריכים ללכת לדרוזים כי אחוז המשרתים הכי גבוה במדינה הוא 84% והם בסוציו-אקונומי מקסימלי 3.

אכרם חסון: אתה התחייבת להביא לגפני רשימה ולהודיע לנו כמה דרוזים קיבלו.

אכרם חסון: עד היום אני מחכה ואני הזכרתי לגפני.

אכרם חסון: אנחנו הולכים לעשות דיון חוזר ולכן אני מבקש שתדייק.

אכרם חסון: אנחנו אנשים, עדיין יש לנו זיכרון טוב ואנחנו עומדים על המשמר.

אכרם חסון: אנחנו באנו לשרת את המגזר שלנו ואת המדינה נאמנה, ולכן אנחנו מבקשים שלא תטעו אותנו ואל תגידו כאן סתם דברים.

ד"ר יצחק מילגרום: אוקיי.

ד"ר יצחק מילגרום: אני באמת לא מטעה.

ד"ר יצחק מילגרום: אני לא זוכר ואני אשמח להעביר את זה.

ד"ר יצחק מילגרום: אני ארשום לי.

ד"ר יצחק מילגרום: אין חובה של שירות צבאי ולאומי בקרן שדיברתי עליה, קרן הסיוע שהיא בגובה של 123 מיליון שקלים.

ד"ר יצחק מילגרום: אין בה חובה לשירות לאומי.

אכרם חסון: אני דיברתי על ה-100 מיליון שקיבלתי בוועדת הכספים.

ד"ר יצחק מילגרום: אז אני אומר שאין בה חובה לשירות צבאי.

אכרם חסון: אבל אתם אמרתם את זה.

אכרם חסון: כאשר נשאלתם על-ידי ועל-ידי גפני מה התנאים שאתם נותנים – עזבנו את החרדים.

אכרם חסון: אמרנו שאנחנו יודעים מה הקריטריונים לחרדים.

אכרם חסון: אמרתם שהקריטריונים הם שירות לאומי או צבאי וגם מצב סוציו-אקונומי.

אכרם חסון: עד היום לא קיבלתי את הרשימה כמה מלגות נתתם למגזר הדרוזי.

אכרם חסון: יש לי נתונים שיפתיעו אותך ויפתיעו את המל"ג.

אכרם חסון: דעתי על המל"ג ידועה כבר מאז 1998 כאן, בכנסת הזאת.

אכרם חסון: אמרתי שהמל"ג זה בית לורדים מיושן.

אכרם חסון: אמריקה הגדולה השתנתה והמל"ג עדיין לא השתנה.

אכרם חסון: אתה תכף תשמע את הנתונים שיש לי.

ד"ר יצחק מילגרום: קרן הסיוע של ות"ת יש בה איזשהו ניכוי למי שעושה שירות לאומי.

מסעוד גנאים: אם אתה יכול להתייחס לא רק לעניין של הדרוזים, אלא של הערבים בכלל.

אכרם חסון: הוא התייחס לערבים ואני שאלתי שאלה.

ד"ר יצחק מילגרום: גם למגזר הדרוזי וגם למגזר הערבי יש לנו תכניות, אם זאת תכנית רואד, שיושבת בתוך היישובים ומנגישה את ההשכלה הגבוהה לצעירים גם דרך התיכונים וגם למי שנמצא כבר אחרי התיכון.

ד"ר יצחק מילגרום: גם קרן הסיוע שלנו פתוחה לכל מי שעשה צבא וגם לא עשה צבא.

ד"ר יצחק מילגרום: חוץ מזה יש את קרן המלגות, אירתיקה, שהיא גם נותנת מלגות במיוחד רק למגזר הערבי והדרוזי.

ד"ר יצחק מילגרום: נעשה המון בתחום הזה.

ד"ר יצחק מילגרום: יש תכנית רב-שנתית עם תקציבים מאוד יפים גם בחומש הקודם.

ד"ר יצחק מילגרום: בחומש הנוכחי אפילו עלינו.

ד"ר יצחק מילגרום: כמובן, יש ברקע את ההקמה של המוסד שזה ממש בימים אלו.

מסעוד גנאים: הם פרסו את התכניות שלהם בוועדת החינוך.

מסעוד גנאים: תחילה אני רוצה להודות שוב למרכז המחקר על המחקרים המדהימים שלו.

מסעוד גנאים: מתוך המחקר ומתוך מה שאנחנו יודעים, מי שיש לו – יש לו הכול.

מסעוד גנאים: מי שאין לו – אין לו הכול.

מסעוד גנאים: הכוונה היא שכל מי שבא מרקע סוציו-אקונומי נמוך – לפי נתוני הלמ"ס האחרונים מלפני 5-4 ימים, כל היישובים הערביים הם במקומות נמוכים.

מסעוד גנאים: היישוב הערבי שטיפס לדרגה הכי גבוהה זה מעלייה, מקום 173.

מסעוד גנאים: המקום הגבוה ביותר הוא 254 והנמוך ביותר הוא 1.

מסעוד גנאים: זה היישוב היחיד במקום 173.

מסעוד גנאים: כל המגזר הערבי הוא באשכולות הנמוכים אז הסיכויים של בוגר ערבי מבית-ספר תיכון להגיע לאקדמיה, לאוניברסיטה, הוא סיכוי קלוש.

מסעוד גנאים: הייתה תכנית של הוות"ת להנגשת ההשכלה הגבוהה במיוחד לחברה הערבית.

מסעוד גנאים: אני לא יודע מה קרה עם התכנית הזאת.

מסעוד גנאים: הדבר השני, אפילו מה שאמר אותו חברי, אכרם חסון, מפלה.

מסעוד גנאים: הוא לא עושה את ההשכלה הגבוהה שוויונית לכולם.

מסעוד גנאים: מה עם ערבים שלא משרתים בצבא וגם לא עושים שירות אזרחי?

מסעוד גנאים: גם את התנאי הזה?

מסעוד גנאים: זה לא מספיק שהם במצב סוציו-אקונומי נמוך?

מסעוד גנאים: גם להקשות עליהם בתנאים כדי להנגיש להם את ההשכלה הגבוהה?

מסעוד גנאים: אני חושב שזה בלתי שוויוני וצריך לפתוח את האקדמיה לכולם בצורה שוויונית בלי הבדל.

מסעוד גנאים: במיוחד צריך לפתוח לפריפריה וצדק היושב-ראש, שהגדיר את הפריפריה כך שזאת לא רק פריפריה גיאוגרפית אלא פריפריה חברתית.

מכלוף מיקי זוהר: חברי הכנסת יאמרו כמה דברים ואני רוצה לומר דבר פשוט.

מכלוף מיקי זוהר: אני מצטרף לדבריו של חבר הכנסת מסעוד גנאים.

מכלוף מיקי זוהר: כמובן שהייתי מצפה מכל אזרח במדינת ישראל כן לשרת את המדינה, אבל גם אזרחים שלא משרתים את המדינה, חשוב שיילכו לאקדמיה ואני אסביר גם למה.

מכלוף מיקי זוהר: מי שמשכיל לא עושה דברים שליליים.

מכלוף מיקי זוהר: מי שלומד באקדמיה בסופו של דבר נמנע מעיסוק בדברים שהם פשיעה, חלילה, או דברים קיצוניים.

מכלוף מיקי זוהר: הוא דווקא רוצה להתקדם, רוצה לשגשג, רוצה להצליח בחייו וחשוב לנו שכל אזרחי ישראל, ואין זה משנה אם הם יהודים או ערבים, יצליחו, ישגשגו ויפרחו.

<אורנן פודם: אנחנו גם מסכימים.

מכלוף מיקי זוהר: גם במדדים שאתם יוצרים, שיש בהם נושא של שירות צבאי, אני חושב שזה דבר חשוב ומבורך, ושהקריטריון הזה צריך להיות.

מכלוף מיקי זוהר: אבל עדיין צריכה להיות אפשרות לשאר האנשים לקבל אותם.

ד"ר יצחק מילגרום: זה מה שאמרתי, שאין חובה לשירות צבאי ולאומי.

מכלוף מיקי זוהר: נשמע שני חברי כנסת ואז נוכל להמשיך.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, זה נושא כל-כך חשוב והדיונים אצלך גם אתמול, בעניין הבריאות בפריפריה והיום בנושא ההשכלה הגבוהה בפריפריה.

אוסאמה סעדי: שמענו, אני וחבריי, את הסקירה המפורטת של יו"ר הוות"ת והמל"ג.

אוסאמה סעדי: באמת סקירה מאלפת.

אוסאמה סעדי: מתברר מהנתונים ששמענו שיש בישראל כמאתיים אלף סטודנטים.

אוסאמה סעדי: היחס היום הוא 60% ומעלה במכללות ו-40% ומטה באוניברסיטאות.

אוסאמה סעדי: זה נתון מדהים שמראה שאנחנו לא פותחים את שערי האוניברסיטאות, בעיקר לפריפריה.

אוסאמה סעדי: זה מדאיג.

אוסאמה סעדי: העלינו נתון שיש היום כ-9,000-8,000 סטודנטים ערבים מישראל שלומדים באוניברסיטאות ברשות הפלסטינית.

אוסאמה סעדי: יש אלפי סטודנטים שלומדים בחו"ל ואנחנו שואלים למה לא בתוך ישראל.

אוסאמה סעדי: אני כיושב-ראש התאחדות הסטודנטים בעברי חושב שהעדיפות הראשונה שלנו צריכה להיות פה, באוניברסיטאות.

אוסאמה סעדי: גם להנגיש, גם לתת מלגות, גם לעזור ולקלוט אותם.

אוסאמה סעדי: תודה.

מכלוף מיקי זוהר: אני מסכים אתך לחלוטין.

אכרם חסון: אני מודה ליושב-ראש הוועדה שקיים דיון מאוד חשוב ועקרוני, שיש לו השלכות על הקדמה של המגזר הלא-יהודי במדינת ישראל, שלצערי הרב מפגר מאחור.

אכרם חסון: אני רוצה להגיד לכם כמה דברים חשובים כי אני מתעסק בנושא הזה הרבה שנים ולצערי הרב לא הצלחתי לשנות את המצב.

אכרם חסון: קודם כל, המל"ג או האוניברסיטאות בארץ מאבדים כל שנה 10,000 סטודנטים ערבים שלומדים בחו"ל, לא עושים מבחן פסיכומטרי ולא שום מבחן אחר.

אכרם חסון: הם חוזרים כרופאים, כמהנדסים, כאדריכלים, כעובדים סוציאליים והם עובדים.

אכרם חסון: הם עוברים את המבחנים, הם מתקבלים והם מתחילים לעבוד.

אכרם חסון: זה מוכיח שכל המכשולים ששמתם ואתם לא רוצים להשתנות, כמו הפסיכומטרי שלא קובע אם יש לנו אינטליגנציה ללמוד או לא ללמוד, כי הפסיכומטרי נבנה על-פי תכניות במגזר היהודי ולא במגזר הלא-יהודי, זו הטעות שאתם לא רוצים לשנות.

אכרם חסון: היחיד שרצה לאמץ את זה, לצערי הרב, הלך לעולמו.

אכרם חסון: יוסי שריד, שהיה שר החינוך אימץ את המחקר שלי בנושא הפסיכומטרי ומאז אנחנו תקועים.

אכרם חסון: דבר שני, כאשר אני רואה 6,000 סטודנטים שלומדים באוניברסיטה האמריקנית בג'נין, בירושלים וברמאללה, והם ישראלים, אני אומר שזו תעודת עוני לאקדמיה בישראל ולממסד בישראל, שלא מאפשר לאותם סטודנטים ללמוד בתוך ישראל.

אכרם חסון: אני אתן לכם דוגמה.

אכרם חסון: השנה התחיל הבן שלי ללמוד משפטים ברמת-גן.

אכרם חסון: 38,000 שקל שכר לימוד.

אכרם חסון: איך אבא בפריפריה, כאשר 60% מהאוכלוסייה שלנו חיה ממשכורת אחת, יכול לשלם 38,000 שקל לבן אחד ולקיים משפחה?

אכרם חסון: רוב האוכלוסייה שלנו זה כוחות הביטחון, שהמשכורת שלהם 8,000 שקל, 9,000 שקל.

אכרם חסון: אני תמיד אומר לאחיי היהודים שיושבים מולי: אתם בוכים עם שתי משכורות שאתם לא מסיימים את החודש.

אכרם חסון: איך אנחנו נסיים את החודש עם משכורת אחת וניתן השכלה לילדים שלנו?

אכרם חסון: זה דבר אחד.

אכרם חסון: דבר שני, אנחנו הצענו למל"ג בזמנו שאתם תאפשרו לכל אדם להיכנס לאוניברסיטה בלי מבחנים.

אכרם חסון: תוצאות שנה ראשונה יקבעו אם הוא יכול ללמוד, אם יש לו ראש על הכתפיים או לא.

אכרם חסון: רוב המבחנים שנעשים, הם מבחנים כדי להכשיל בכוונה תחילה כדי שאנחנו נישאר פרימיטיביים, נישאר מאחור.

אכרם חסון: אנחנו לא יכולים להתקדם, לא יכולים להתפתח ועובדה, אנחנו רואים את זה.

אכרם חסון: היום הטכניון גם העלה את הרף שאף תלמיד, לא ערבי ולא דרוזי, לא יכול להתקבל יותר.

אכרם חסון: ככה לא מתקדמים.

מסעוד גנאים: מבחן יעל?

אכרם חסון: כן, בוודאי.

אכרם חסון: מבחן יעל.

אכרם חסון: אז אני אומר שאנחנו רואים את זה כל שנה, שהדברים יותר קשים.

אכרם חסון: אנחנו באנו למל"ג בשנת 2001.

אכרם חסון: פרופ' נחמיה לב-ציון, זכרונו לברכה, הבטיח בכתב.

אכרם חסון: הדברים נשארו על הנייר.

אכרם חסון: שיקרו אותנו, רימו אותנו.

אכרם חסון: המל"ג שיקר אותנו.

אכרם חסון: המל"ג עבד עלינו.

אכרם חסון: לכן אני לא מוכן לקנות כל מיני סיפורים.

אכרם חסון: אני הייתי בוועדת הכספים ועקבתי אחרי המלגות.

אכרם חסון: העדה הדרוזית, אין לה קרנות.

אכרם חסון: אין לה דוד באמריקה ואין לה תעשייה.

אכרם חסון: רוב הכפרים שלנו בלי תעשייה.

אכרם חסון: אני, כשהייתי ראש עיר דלית אל כרמל-עוספיה, היו מסביבי חמש ערים יהודיות: תל-חנן-נשר, חיפה, אור-עקיבא, טירת הכרמל ויוקנעם.

אכרם חסון: ביוקנעם, 10% מהתל"ג של ההיי-טק.

אכרם חסון: מפעל אחד אין בדליה ובעוספיה, שלא לדבר על בית ג'אן, היישוב ששכל הכי הרבה במדינת ישראל.

אכרם חסון: כשאני יושב מול המכובדים האלה ואני מסתכל לכם בעיניים.

אכרם חסון: אני, מה אני מצפה מכם?

אכרם חסון: שתעמדו ותגידו: חבר'ה, טעינו, נכשלנו.

אכרם חסון: אנחנו מעכשיו משנים.

אכרם חסון: אלה התכניות.

אכרם חסון: אנחנו לא רוצים סיסמאות ולא דיבורים.

אכרם חסון: נמאס לנו כבר.

אכרם חסון: אנחנו מדברים על עדה שהיא מפגרת מבחינת ההשכלה הגבוהה.

אכרם חסון: אין לה מנכ"ל אחד במדינת ישראל.

אכרם חסון: היא לא משפיעה על חיי ההיי-טק.

אכרם חסון: בתעשייה המתקדמת במדינת ישראל אולי תמצאו דרוזי אחד או שניים.

אכרם חסון: אני לא יודע אם יש גם ערבים.

אכרם חסון: ולכן, הדיון הזה הוא כל-כך חשוב שאנחנו מרגישים לא רק תסכול.

אכרם חסון: תיקחו אישה ערבייה שיושבת בבית.

אכרם חסון: יש עשרת אלפים נשים ערביות עם תואר ראשון ותעודת הוראה ואין להן מקום בחינוך.

אכרם חסון: בנוסף לתסכול היא כבר מפתחת את התיזה האנטי-ממסדית נגד הממסד.

אכרם חסון: אתם קוראים לשנאה.

אכרם חסון: ההתייחסות והמדיניות של המל"ג ושל האוניברסיטאות, שלא הסכימו לפתוח עוד שלוחות בפריפריה.

אכרם חסון: למה רצינו שלוחות בפריפריה של האוניברסיטאות בארץ?

אכרם חסון: קודם כל, כדי שיהיה שכר נמוך, נורמלי ורגיל.

אכרם חסון: ודבר שני, שננגיש.

אכרם חסון: מה אני אעשה עם הנשים הדרוזיות, הדתיות שרוצות ללמוד בכפרים ולא רוצות לנסוע לא לתל-אביב ולא לבר-אילן ולא לאף מקום?

אכרם חסון: ואין לנו תחבורה ציבורית ברוב היישובים הדרוזיים.

אכרם חסון: לכן אני לא יודע אם אתם יכולים לתת לנו את התשובות.

אכרם חסון: אם אנחנו באנו לכאן כדי לתת כמה ניירות ולהגיד לנו שהכול בסדר, אנחנו, חבר'ה, אנחנו השתכנזנו מזמן.

אכרם חסון: אנחנו מכירים את הפוילישטיק.

אכרם חסון: אנחנו ישראלים צברים.

אכרם חסון: אי אפשר לעבוד עלינו יותר.

אכרם חסון: נגמר העסק.

אכרם חסון: אנחנו רוצים תכל'ס איך עושים ומה עושים.

אכרם חסון: אני ביקשתי מכבודך שתביא את הרשימה כמה דרוזים קיבלו מלגות מהמל"ג.

אכרם חסון: עברו שלושה חודשים ואני לא קיבלתי.

אכרם חסון: איך אני אתייחס אליך?

אכרם חסון: בוא תגיד לי.

אכרם חסון: אני מכבד אותך.

אכרם חסון: איך אני אתייחס אליך?

מכלוף מיקי זוהר: אדוני, אבל יכול להיות שלא מצאו דרוזים שקיבלו.

אכרם חסון: אז שיבוא ויגיד לי שלא קיבלו.

אכרם חסון: שאני אדע איך להתנהג.

אכרם חסון: הוא הבטיח להביא לי את הרשימה.

אכרם חסון: גם לגפני הבטיח.

מסעוד גנאים: הוא אישית?

אכרם חסון: הוא אישית.

אכרם חסון: הוא היה בישיבה כנציג המל"ג.

אכרם חסון: הוא המל"ג בשבילי.

מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת אכרם חסון, תודה רבה.

מכלוף מיקי זוהר: אני רק רוצה לומר שהוועדה הזאת החליטה לכנס היום את הדיון בגלל שהמצב לא טוב.

מכלוף מיקי זוהר: אם המצב היה טוב הוועדה לא הייתה מתכנסת.

מכלוף מיקי זוהר: אני מניח שבמל"ג יכלו לחשוב שהמצב טוב, אבל המצב לא טוב.

מכלוף מיקי זוהר: כמובן, אנחנו נערוך עוד דיונים בנושא.

מכלוף מיקי זוהר: אתם תגיעו לכאן מדי כמה חודשים ותיתנו סקירה מה קרה מאז הישיבה האחרונה והאם באמת דברים התקדמו כפי שאנחנו מצפים שהם יתקדמו.

מכלוף מיקי זוהר: בסופו של דבר, הוועדה הזאת, כפי שהצהרתי בתחילת כהונתה, הגיעה לעשות הישגים ולא רק דיבורים.

מכלוף מיקי זוהר: אני מאוד מאוד מקווה שההישגים האלה יושגו כי אני בטח לא הייתי רוצה להיות בסיטואציה שאני מגיע לוועדה הזאת פעם אחר פעם ואומר של עשיתי כלום.

מכלוף מיקי זוהר: זה קצת מביך.

מכלוף מיקי זוהר: אני מקווה שלא נהיה בסיטואציה הזאת.

מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף, בבקשה, הבמה לרשותך.

מכלוף מיקי זוהר: וסליחה על האיחור.

מכלוף מיקי זוהר: פשוט טראמפ ניצח אז זה טרף את הקלפים.

עבדאללה אבו מערוף: לא שלי.

מכלוף מיקי זוהר: שלי לפחות.

עבדאללה אבו מערוף: בוקר טוב לכולם ותודה ליושב-ראש על הדיון החשוב, אפשר לדבר הרבה דברים והעניין חשוב מאוד.

עבדאללה אבו מערוף: בכל תחום בחיים יש הפליה ויש קיפוח, במיוחד כשאנחנו מדברים על הפריפריה וסוגיה של אוכלוסייה שהיא אכן מקופחת בגלל הזהות שלה.

עבדאללה אבו מערוף: אנחנו מדברים על הפריפריה, אם זה פריפריה בנגב ואם זה פריפריה בגליל.

עבדאללה אבו מערוף: זה מובן ורוב האוכלוסייה היא אוכלוסייה שלנו, שמהווה 20% מהאזרחים של ישראל.

עבדאללה אבו מערוף: יש תכניות הרבה והאבחנה ידועה.

עבדאללה אבו מערוף: הדיאגנוזה ידועה אבל התרופה, לצערי הרב, עדיין לא ניתנת.

עבדאללה אבו מערוף: נתחיל מהמצב בבתי הספר.

עבדאללה אבו מערוף: אם אנחנו רוצים שהמל"ג ומשרד החינוך יטפלו בבעיה מהשורש, צריך להתחיל משם.

עבדאללה אבו מערוף: מי שמגיע לבגרות זה מאפשר לו להיכנס לאוניברסיטה.

עבדאללה אבו מערוף: אני לא אזכיר את הפסיכומטרי.

עבדאללה אבו מערוף: צריך בכלל לבטל אותו.

עבדאללה אבו מערוף: המדד הזה, הפסיכומטרי, הוא מדד כוזב ולא נכון.

עבדאללה אבו מערוף: אני לא עשיתי פסיכומטרי ויש לי דוקטורט ברפואה ובפילוסופיה.

עבדאללה אבו מערוף: רוב התלמידים שלומדים בחו"ל לא עושים פסיכומטרי.

עבדאללה אבו מערוף: למה שיעשו פסיכומטרי?

עבדאללה אבו מערוף: תגידו שזה לא הפליה – בסדר, אבל מבחינת עקרונית במדינות המפותחות, ב-EOCD אין פסיכומטרי.

עבדאללה אבו מערוף: אין מושג כזה, פסיכומטרי.

עבדאללה אבו מערוף: צריך לבטל אותו.

עבדאללה אבו מערוף: ואם יש כאן נציג המל"ג, צריך לבטל אותו.

עבדאללה אבו מערוף: דיברנו על זה כמה פעמים.

עבדאללה אבו מערוף: הטכניון עושה הפוך ומקשה דווקא עוד יותר.

עבדאללה אבו מערוף: דבר אחר, יש מקצועות מיוחדים באוניברסיטה שנותנים ללמוד רק בגיל 21.

עבדאללה אבו מערוף: למה?

עבדאללה אבו מערוף: האם זאת לא הפליה?

אכרם חסון: עבודה סוציאלית בעיקר.

עבדאללה אבו מערוף: כן.

עבדאללה אבו מערוף: לכן צריכה להיות תכנית כללית, לא רק של חמש שנים.

עבדאללה אבו מערוף: שלא לדבר שאין אוניברסיטה בנצרת.

עבדאללה אבו מערוף: כמה שנים מבטיחים שיפתחו אוניברסיטה בנצרת או במקום אחר.

עבדאללה אבו מערוף: מה, זה קשה?

עבדאללה אבו מערוף: אם אנחנו רוצים לשפר את הנגישות ואת התחבורה, בבקשה, אפשר לפתור חלק גדול מהבעיה אם אכן המדינה תיקח על עצמה תכנית של שנה-שנתיים-חמש שנים-שבע שנים שאכן יהיה מוסד אקדמי, אוניברסיטה בנצרת.

עבדאללה אבו מערוף: תבחר המדינה איפה שהיא רוצה – בנצרת, בערבה, בשפרעם, בירכא.

עבדאללה אבו מערוף: בבקשה.

עבדאללה אבו מערוף: למה שלא יהיה ולא רק בצפת?

עבדאללה אבו מערוף: בכרמיאל אפשר גם.

עבדאללה אבו מערוף: בבקשה.

עבדאללה אבו מערוף: אבל שיהיה לא רק בחיפה.

עבדאללה אבו מערוף: לכן זה צריך טיפול.

עבדאללה אבו מערוף: אני בטוח שאתם מבינים.

עבדאללה אבו מערוף: המדינה, הפוליטיקאים מבינים מה הבעיה, אבל לא רוצים.

עבדאללה אבו מערוף: עניין של כסף?

עבדאללה אבו מערוף: דווקא להפך, כמו שאמר יושב-ראש הוועדה.

עבדאללה אבו מערוף: השכלה מביאה כסף למדינה.

עבדאללה אבו מערוף: זה ברור.

עבדאללה אבו מערוף: שלא לדבר על היי-טק.

עבדאללה אבו מערוף: לכן צריך לעשות תכניות מההתחלה, מכיתה ח', מחטיבת הביניים להכין את התלמידים להיכנס לאוניברסיטה.

עבדאללה אבו מערוף: מלגות או לא מלגות – זאת לא הבעיה.

עבדאללה אבו מערוף: אבל הם לא יכולים להיכנס ולא יכולים לעבור את המכשולים ואת החסמים שישנם.

עבדאללה אבו מערוף: פסיכומטרי, אנגלית – הם המכשולים העיקריים.

עבדאללה אבו מערוף: מתמטיקה.

עבדאללה אבו מערוף: התכנית צריכה להתחיל מבית הספר היסודי וחטיבת הביניים ולהכין.

עבדאללה אבו מערוף: לתת קורסים והכנות איך להיכנס לאוניברסיטה.

עבדאללה אבו מערוף: כמובן, כל החסמים הכספיים-כלכליים – אני מדבר על מצב סוציו-אקונומי מובן.

עבדאללה אבו מערוף: איפה שיש מצב סוציו-אקונומי נמוך, זה מעגל סגור, מעגל קסמים.

עבדאללה אבו מערוף: אבל זה לא החסם העיקרי, המצב הסוציו-אקונומי.

עבדאללה אבו מערוף: החסם העיקרי הוא ההשכלה עצמה, שהילדים יבינו שבבתי-ספר תכניות הלימודים אכן יכשירו אותם להיכנס בלי פסיכומטרי לאוניברסיטה.

עבדאללה אבו מערוף: אפשר שבאוניברסיטה תהיה סלקציה טובה.

עבדאללה אבו מערוף: במדינות ה-OECD, שישראל שואפת להיות חלק אינטגרלי מהן, המצב לא כזה.

עבדאללה אבו מערוף: אני לא מדבר עכשיו על חוק לימוד חינם ואני בעד שהלימודים הגבוהים יהיו בחינם.

עבדאללה אבו מערוף: זאת האג'נדה שלי, זאת האידאולוגיה שלי.

עבדאללה אבו מערוף: מדינה שמכבדת את עצמה, מדינה מודרנית ממדינות ה-OECD חייבת לתת לכל אזרחיה השכלה גבוהה חינם, לא כמה שקלים וכמה כסף.

עבדאללה אבו מערוף: אני בטוח שמשרד החינוך יודע איך לעשות את התכניות האלה, שיתחילו בבית הספר וימשיכו, וכל החסמים האלה יתחילו להשתפר, גם בנגב, גם בבאר-שבע, גם בירכא, גם בסכנין וגם בנצרת.

עבדאללה אבו מערוף: צריך אוניברסיטה אחת או שתיים.

עבדאללה אבו מערוף: תעשו תכנית.

מכלוף מיקי זוהר: אמרת דבר מעניין.

מכלוף מיקי זוהר: כמה סטודנטים יש לנו?

מכלוף מיקי זוהר: מאתיים אלף.

מכלוף מיקי זוהר: בשנה שכר הלימוד הוא כ-30,000 שקל בממוצע.

<אורנן פודם: שכר הלימוד המתוקצב הוא 10,000, נניח 11,000 כולל דמי הרשמה.

מכלוף מיקי זוהר: הממוצע שההורה או התלמיד משלם הוא 30,000 שקל לשנה.

<אורנן פודם: שכר הלימוד הוא 10,500 שקלים בערך.

מכלוף מיקי זוהר: לא, לא.

מכלוף מיקי זוהר: אתה מדבר אתי על האוניברסיטאות.

<אורנן פודם: לא, גם מכללות מתוקצבות.

<אורנן פודם: גם בהן משלם הסטודנט 10,500 שקלים.

מכלוף מיקי זוהר: ובמכללות כ-30,000 שקל.

<אורנן פודם: במכללות הפרטיות, שהן המיעוט.

<אורנן פודם: רוב המכללות מתוקצבות.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו מדברים על מאתיים אלף תלמידים.

<אורנן פודם: 300,000 בכלל, מתוכם 200,000 לתואר ראשון.

מכלוף מיקי זוהר: מבחינה פיסקלית, בחישוב מהיר זה כ-6 מיליארד שקל, אם היינו רוצים לממן את הכול, חבר הכנסת מערוף.

מכלוף מיקי זוהר: זה סכום שהוא לא פשוט.

עבדאללה אבו מערוף: לא, זה פחות.

עבדאללה אבו מערוף: יש מלגות, יש מקומות עבודה, אין אבטלה.

עבדאללה אבו מערוף: אפשר לסדר את הכול.

מכלוף מיקי זוהר: זה לא פשוט, חבר הכנסת מערוף.

מכלוף מיקי זוהר: אתה יודע שאנחנו גם צריכים לרכוש טנקים ומטוסים.

מכלוף מיקי זוהר: יכול להיות שטראמפ יעשה לנו עכשיו הנחה, אבל זה עדיין יעלה לנו כסף.

עבדאללה אבו מערוף: שיורידו את שכר הלימוד לחצי.

עבדאללה אבו מערוף: אני מתפשר אתך על חצי.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לשמוע את ד"ר צחי מילגרום, סגן נשיא המכללה האקדמית הדסה ירושלים.

מכלוף מיקי זוהר: הוא, כמובן, גם יושב-ראש ועד ראשי המכללות הציבוריות.

מכלוף מיקי זוהר: נשמח לשמוע את התייחסותך לנושא.

ד"ר יצחק מילגרום: אני אכן היושב-ראש שמייצג את ור"ם – ועד ראשי המכללות הציבוריות.

ד"ר יצחק מילגרום: קודם כל אני מבקש לציין שהצטערתי לשמוע את ההבחנה מבחינת ציפיות ורמה, שהזכירו חברי הכנסת, ביחס למכללות מול האוניברסיטאות.

ד"ר יצחק מילגרום: אני חושב שהמציאות בישראל, שהשתנתה לפני עשרים שנה כאשר התחילו לקום המכללות הציבוריות, היא זאת שעשתה את המהפכה האמיתית בהשכלה הגבוהה בישראל והיא זאת שהעלתה את המספרים למה שראינו כאן בשקפים, מתוך מספרים של עשרות אלפים בודדים של סטודנטים, שלמדו באוניברסיטאות עד לפני עשרים שנה.

ד"ר יצחק מילגרום: המהפכה הזאת היא לא רק מהפכה כמותית.

ד"ר יצחק מילגרום: זה לא רק שיותר סטודנטים לומדים אלא שהמכללות באמת מספקות השכלה גבוהה איכותית לכל הציבורים, כולל הציבורים בפריפריה.

ד"ר יצחק מילגרום: רק בפריפריה הגיאוגרפית של צפון-דרום יש לנו עשר מכללות ציבוריות, חוץ מהמכללות להוראה, כולל גליל מערבי, עמק יזרעאל, תל-חי, צפת, בראודה כרמיאל, כינרת, ספיר, אשקלון, סמי שמעון, אחווה.

ד"ר יצחק מילגרום: זה כולל מכללות איכותיות להנדסה.

ד"ר יצחק מילגרום: אני חושב שהמהפכה שעשו המכללות היא משהו שאי אפשר להתעלם ממנו.

ד"ר יצחק מילגרום: גם אם היו 20 מיליארד לא ייתכן שכל הסטודנטים בישראל ילמדו באוניברסיטאות מחקר.

ד"ר יצחק מילגרום: המבנה של ההשכלה הגבוהה בכל העולם לא בנוי בצורה הזאת ואני חושב שחייבת להיות הבחנה בין סטודנטים שלומדים במכללות, שהן יותר מוכוונות קריירה וגם מחקר מאוניברסיטאות, שמוכוונות מחקר.

ד"ר יצחק מילגרום: באחת ההזדמנויות, כשהיה לנו דיון בנושא של תפקיד ההשכלה הגבוהה, אמרתי שלדעתי ההשכלה הגבוהה צריכה לתת גם הזדמנות לאנשים לשפר את מצבם הכלכלי והתעסוקתי, קפץ נציג אחת האוניברסיטאות ואמר: ההשכלה הגבוהה איננה לשכת עבודה.

ד"ר יצחק מילגרום: אמירה כזאת היא בהחלט אמירה שיש לה איזושהי משמעות מבחינת תפיסת המחקר, והמחקר חשוב מאוד למדינת ישראל.

ד"ר יצחק מילגרום: חשוב שיהיה ייצוג במחקר לכל גווני האוכלוסייה, כולל הפריפריה, ויש ייצוג, אני חושב.

ד"ר יצחק מילגרום: אני לא יודע בדיוק את המספרים, אבל יש ייצוג.

ד"ר יצחק מילגרום: גם בוגרים שלנו, כולל מספרים משמעותיים של בוגרים מהחברה הערבית, שלומדים מקצועות מדעיים, למשל, ממשיכים ומתקבלים בכבוד רב ובאהבה באוניברסיטאות לתארים מתקדמים.

ד"ר יצחק מילגרום: זה לא עניין שאם הלכת למכללה סגרת בפניך את הדלת להמשך מחקר.

ד"ר יצחק מילגרום: האוניברסיטאות מקבלות בשמחה בוגרי תואר ראשון במכללות להמשך מחקר בתארים מתקדמים.

ד"ר יצחק מילגרום: אני לא בטוח שהדברים האלה ידועים לכולם, אבל אני חושב שהם צריכים להיאמר.

ד"ר יצחק מילגרום: עדיין יש בעיה מבחינת הפריפריה בנקודה אחת שכבר הוזכרה על-ידי חברי הכנסת, וזה מצב איכות תעודות הבגרות של בוגרי הפריפריה ומספר זכאי הבגרות של הבוגרים בפריפריה מול הבוגרים במרכז.

ד"ר יצחק מילגרום: הפתרון שהמכללות מציעות לכלל הסטודנטים בארץ, שזה הנושא של המכינות הקדם-אקדמיות, זה דבר שנדון כבר בכמה ועדות כאן בכנסת וקיבל את המעמד ואת ההתייחסות הראויה, אבל אני חושב שחשוב לחזור על זה.

ד"ר יצחק מילגרום: המכינות הקדם-אקדמיות הן אחד המנופים החזקים ביותר שקיימים במדינת ישראל לשיפור הפער או לגישור על הפער בין איכות הבגרות או ההזדמנויות של תלמידים בפריפריה ללימודים ברמה גבוהה של מתמטיקה, אנגלית ומדעים, למה שנדרש בהשכלה הגבוהה.

ד"ר יצחק מילגרום: אני מדבר על מכינות, בעיקר אלה שליד המכללות, שלא מכינות סטודנטים לתעודת בגרות.

ד"ר יצחק מילגרום: יש בישראל נטייה תמיד להתכונן למלחמה שהייתה.

ד"ר יצחק מילגרום: תעודת הבגרות מתאימה לבית הספר התיכון.

ד"ר יצחק מילגרום: המכינות מכינות להמשך לימודים אקדמיים באותם מקצועות שנדרשים.

ד"ר יצחק מילגרום: עם כל הכבוד, אני חושב שמאוד חשוב ללמוד תנ"ך, ספרות, אזרחות, דת אסלאם בבתי הספר בחברה הערבית ועדיין, מה שנדרש לאותם תלמידים שרוצים ללמוד ביו-טכנולוגיה, מדעי המחשב ומקצועות הנדסיים הם מקצועות כגון מתמטיקה, המקצועות המדעיים ואנגלית.

ד"ר יצחק מילגרום: וזה מה שנלמד במכינות.

ד"ר יצחק מילגרום: אני חושב שהמכינות נותנות את הגישור לפער הזה.

ד"ר יצחק מילגרום: הדבר השני שעושות המכללות הוא לתת תמיכה וסיוע לא רק לבוגרי המכינות, אבל בעיקר לבוגרי המכינות וגם לשאר התלמידים לאורך שלוש שנים.

ד"ר יצחק מילגרום: לכן אני מסכים עם הטענה שהבחינה הפסיכומטרית לא מנבאת הצלחה באקדמיה.

ד"ר יצחק מילגרום: הבחינה הפסיכומטרית מנבאת רק הצלחה באוניברסיטאות, כי זה מה שהיא בדקה.

ד"ר יצחק מילגרום: מעולם לא נבדק הקשר בין ציוני בחינה פסיכומטרית לבין הצלחה במכללות.

ד"ר יצחק מילגרום: הפסיכומטרי מנבא נכון באוניברסיטאות מכיוון שאוניברסיטה נותנת פחות תמיכה לימודית מחוץ לשיעורים לסטודנטים שלומדים בה.

ד"ר יצחק מילגרום: את העזרה הזאת הם מקבלים הרבה יותר במכללות ולכן המכללות נותנות סיכוי גבוה יותר לתלמידים.

מסעוד גנאים: אני לא יודע למה אמרת בפתח דבריך כאילו חברי כנסת המעיטו מערכן של המכללות.

ד"ר יצחק מילגרום: היו כאלה שהמעיטו, מה לעשות?

ד"ר יצחק מילגרום: היו כאלה שאמרו שהם רוצים שכולם ילמדו באוניברסיטה.

ד"ר יצחק מילגרום: היו כאלה שאמרו את זה, מה לעשות?

ד"ר יצחק מילגרום: לצערי, למי שלא מכיר את העובדות, זאת דעה רווחת יחסית.

מסעוד גנאים: לא, אני מכיר.

מסעוד גנאים: אני מהצפון, מסכנין, ומכיר את המכללות בעיקר בצפון, שנתנו מענה טוב מאוד במיוחד לנשים הערביות, לתלמידות הערביות.

מסעוד גנאים: אתה יודע שיש מכללות שבהן הרוב תלמידות, סטודנטיות ערביות.

מסעוד גנאים: אם אתה מדבר על גליל מערבי, על יזרעאל, על תל-חי – כל המכללות האלה.

מסעוד גנאים: צריך להגיד את האמת שהמכללות האלה נתנו את המענה הזה במיוחד לנשים ולתלמידות ערביות שלא רוצות ללכת רחוק לאוניברסיטאות במרכז.

ד"ר יצחק מילגרום: אני חושב שהרבה מאוד סטודנטים מגיעים למכללות לא בגלל שהם לא רוצים – אני מסכים שיש פה בעיות של נגישות תחבורתית וכו', אבל כי גם מכירים ברמה, מכירים בסיכויים להגיע.

ד"ר יצחק מילגרום: אני אומר את זה כדבר מאוד ברור.

ד"ר יצחק מילגרום: מבחינתי, אדם שנכנס למכללה, למד שלוש שנים, קיבל את התואר ולא הצליח להתקדם במצב הסוציו-אקונומי שלו – אני נכשלתי.

ד"ר יצחק מילגרום: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

ד"ר יצחק מילגרום: אני אולי לא לשכת עבודה, למרות שאני חושב שאנחנו מאוד מוכווני קריירה וכך זה צריך להיות, אבל אנחנו חייבים לאפשר לסטודנטים שלנו תעסוקה הולמת יותר, להשתלב בחברה במקצועות שהם למדו ולקדם את המצב הסוציו-אקונומי שלהם.

ד"ר יצחק מילגרום: לפחות מבחינתנו, אני חושב שהדברים האלה מצליחים.

ד"ר יצחק מילגרום: עוד משפט אחד בנושא הכלכלי כי אני חושב שהוא מאוד חשוב.

ד"ר יצחק מילגרום: הבעיה של הסטודנט, כפי שאנחנו בודקים את הסטודנטים שלנו, סטודנטים שמגיעים למקצועות מדעיים וצריכים ללמוד חמישה ימים בשבוע – מדעי המחשב, ביו-טכנולוגיה וגם מקצועות טכנולוגיים – לא יכולים לעבוד מספיק ולהתפרנס.

ד"ר יצחק מילגרום: ואם הם לא מקבלים מלגות קיום, הם לא יכולים ללמוד.

ד"ר יצחק מילגרום: כלומר, מי שמגיע מאוכלוסייה מוחלשת ורוצה באמת להצליח בלימודים חייב לבוא עם איזשהו גב כלכלי.

ד"ר יצחק מילגרום: המלגות שקיימות היום במערכת, או לפחות אלה שניתנות על-ידי המדינה, לא מספיקות לו.

ד"ר יצחק מילגרום: את שכר הלימוד הם צולחים וזה בסדר, אבל את כל מה שהם צריכים מעבר לזה, הם לא יכולים להתמודד עם זה.

ד"ר יצחק מילגרום: גם תלמידים ירושלמים – אנחנו מכללה ירושלים וירושלים היא בהחלט פריפריה חברתית, למרות שהיא עיר הבירה – גם תלמידים ירושלמים לא יכולים להסתדר בלימודים אם הם צריכים ללמוד חמישה ימים בשבוע בלי לעבוד ובלי גב כלכלי.

ד"ר יצחק מילגרום: אנחנו מצפים שבזה המדינה תעזור להם לפי כל הקריטריונים שצריך, קריטריונים שמתייחסים למצב סוציו-אקונומי.

ד"ר יצחק מילגרום: זה יכול לעזור ליותר סטודנטים דווקא ללמוד את המקצועות החשובים לקריירה שלהם כמו מקצועות מדעיים וטכנולוגיים.

ד"ר יצחק מילגרום: תודה רבה.

מכלוף מיקי זוהר: תודה לך, אדוני.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לקבוע סדרי דיון עד לתום הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: ידבר עכשיו אהוד אור, סמנכ"ל תכנון אסטרטגי.

מכלוף מיקי זוהר: לאחר מכן ענבל, סגנית יושב-ראש אגודת הסטודנטים.

מכלוף מיקי זוהר: לאחר מכן ידברו נציגי משרדי הממשלה וייתנו עוד איזושהי סקירה קטנה לגבי השאלות שנשאלו שם.

מכלוף מיקי זוהר: בסוף יהיה סיכום של הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: אהוד אור, בבקשה.

<אהוד אור: זכיתי להיות שותף לדוביק לאוטמן, שפעל ללא לאות בכנסת הקודמת לקדם את חוק אחריות המדינה.

<אהוד אור: לצערנו, דוביק לאוטמן הלך וגם החוק הזה הלך.

<אהוד אור: הוא למעשה דיבר על תקצוב דיפרנציאלי ועל סגירת פערים יזומה, על מהלכים לצמצום הפערים מתוך הבנה שהפערים הם הסכנה הקיומית הכי גדולה למדינת ישראל.

<אהוד אור: כל הדיון הזה כרגע שמדבר על נגישות להשכלה הגבוהה הוא למעשה תוצר של כל המהלכים או של כל הזרעים שנזרעו או שלא נזרעו ב-12 שנות הלימוד הקודמות להשכלה הגבוהה.

<אהוד אור: על הרקע הזה צריך להסתכל על הדברים, צריך להסתכל על המהלכים.

<אהוד אור: יש מהלכים ואין ספק שהתוצאה רחוקה מלהיות מספקת.

<אהוד אור: אין ספק שהיא משקפת פערים מובנים בצורה בלתי רגילה ואני חושב שמשם צריך להסתכל על הדברים.

<אהוד אור: אם אני מנסה רק להסתכל על כמה מהדברים שנעשים באוניברסיטת תל-אביב, ואין ספק שלצערנו יש ייצוג מהסוג שראיתם של הפריפריה החברתית והגיאוגרפית.

<אהוד אור: נעשים מאמצים ויש תכנית של אוניברסיטת תל-אביב לנוער, יש תכנית של אוניברסיטת קיץ לנוער, שקולטת מדי שנה בהגדרה ומכוונת כולה לצעירים מהפריפריה.

<אהוד אור: יש תכנית של מצטייני פריפריה, שמקבלת מדי שנה סטודנטים ללא פסיכומטרי על סמך ההישגים שלהם בבגרות.

<אהוד אור: יש היום הרבה מאוד תכניות שמקבלות לאוניברסיטה על סמך ציוני בגרות ללא פסיכומטרי.

<אהוד אור: יש תכנית שמדברת על אתיופים ויש תכניות נוספות.

<אהוד אור: אין ספק שכל הדברים האלה, בשורה התחתונה הם לא מספיקים אבל הם מתחילים לא בנגישות להשכלה הגבוהה אלא בפערים שאתם מדינת ישראל צריכה להתמודד.

<אהוד אור: זה למעשה האתגר האמיתי וכל הדברים האחרים הם נגזרות ותוצאות וניסיונות לתקן את ההפליה של הערבים, ניסיונות לתקן את ההפליה של החרדים או את הפערים.

<אהוד אור: שם אנחנו נמצאים.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה, אדוני.

מכלוף מיקי זוהר: ענבר הוכברג, בבקשה.

<ענבר הוכברג: שלום לכולם, יש פה נייר עמדה שהעברנו מטעם התאחדות הסטודנטים ואני אגע בעיקרי הדברים.

<ענבר הוכברג: קודם כל, אני אגיד שזה לא מפתיע.

<ענבר הוכברג: ראינו את זה גם בנתונים ואני מניחה שכולם יסכימו שאכן יש פער מאוד גדול בין מספר הסטודנטים שמגיעים מהפריפריה החברתית-כלכלית לשערי האקדמיה.

<ענבר הוכברג: יש לזה גם קשר ישיר, כמו שנאמר כאן, לאחוז הזכאות לבגרות גם לפי מדד הטיפוח של משרד החינוך.

<ענבר הוכברג: מילה קטנה לגבי המל"ג – ב-2010 הייתה תכנית החומש הקודמת.

<ענבר הוכברג: אחד הדברים שדיברו עליהם היה כל הנושא של הנגשת ההשכלה לחרדים ולמיעוטים.

<ענבר הוכברג: בתכנית הנוכחית יש התייחסות לאוכלוסייה האתיופית והיינו שמחים לראות קצת יותר נגיעה לפריפריה החברתית-כלכלית כי זה כן נושא שהוא חשוב.

<ענבר הוכברג: בעיקרון יש כמה דברים שהיינו שמחים שיקדמו אותם ואני אתן פה סקירה קצרה לגביהם.

<ענבר הוכברג: אני אגיד שהמצגת שהוצגה פה בהתחלה היא בהחלט משהו ראשוני ונקודתי שאנחנו ראינו שנותן איזושהי תמונת מצב לגבי סטודנטים וסטודנטים שמגיעים להשכלה הגבוהה מהפריפריה.

<ענבר הוכברג: אחת הבעיות הכי גדולות היא שאין היום איזשהו מחקר מקיף ואין מיפוי שאומר לאיזה מוסדות הולכים, מה קורה עם אותם סטודנטים וסטודנטיות שמגיעים.

<ענבר הוכברג: הם מחליפים תואר?

<ענבר הוכברג: הם מצליחים לסיים את התואר?

<ענבר הוכברג: יש הרבה נתונים שכדי לעשות שינוי מהותי באמת, צריך קודם כל לעשות עבודה מעמיקה על זה, וזה כבר ייתן לנו תמונת מצב יותר טובה.

<ענבר הוכברג: מבחינת הדברים שקורים היום, היום יש מודל שהוות"ת נותן תמרוץ למכללות מתוקצבות, שקולטות מועמדים מבתי ספר במדד חברתי-כלכלי.

<ענבר הוכברג: אני חושבת שנכון להוסיף גם את האוניברסיטאות למודל הזה.

<ענבר הוכברג: תכניות כמו "צעד לפני כולם" שהתחילה יפה ועבדה – אנחנו רואים שהיא מצליחה באוכלוסייה הערבית.

<ענבר הוכברג: היא מכינה בעצם את הסטודנטים שמגיעים כדור ראשון למערכת ההשכלה הגבוהה, גם לתת יותר התייחסות ומקום.

<ענבר הוכברג: מכינות מדעיות, כמו שנאמר, יש הרבה סטודנטים שלא מגיעים למקצועות המדעיים.

<ענבר הוכברג: אנחנו חושבים שאם יעשו כמו מכינות צבאיות, באותו מודל לפי רפורמת המכינות שעברה את ההמלצה ב-2010, אפשר יהיה להכניס יותר סטודנטים מהפריפריה למקצועות המדעיים.

<ענבר הוכברג: כמובן, לחזק את התכניות הקיימות, אם זה הישגים ומצטייני פריפריה והישגי להיי-טק.

<ענבר הוכברג: רק בעבודה יותר מאומצת ומוכוונת מטרה אפשר יהיה להשיג את זה.

<ענבר הוכברג: כמובן, אנחנו רואים את עצמנו כשותפים ומאוד היינו רוצים לראות תמונת מצב שונה בכניסה לאקדמיה.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה, דברים חשובים.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו גם נפעל כדי להגשים אותם כמטב יכולתנו.

מכלוף מיקי זוהר: משרדי הממשלה – נתחיל עם משרד האוצר.

<מיכל גלברט: אני רפרנטית תחום מו"פ והשכלה גבוהה באגף התקציבים, משרד האוצר.

<מיכל גלברט: אני אגיד שבאמת הועלו פה נקודות מאוד מעניינות וחשובות.

<מיכל גלברט: לגבי הנושא של הפריפריה, ההסתכלות היא בעצם מכמה מובנים.

<מיכל גלברט: כמו שאמרתם, יש קורולציה מאוד מאוד גבוהה בין היישובים באשכולות נמוכים לבין החברה החרדית והערבית.

<מיכל גלברט: ולכן, במל"ג ביחד עם הוות"ת ומשרד האוצר, במסגרת התכנית הרב-שנתית, נבנו תכניות מאוד מקיפות עם תקציב תוספתי מאוד גדול בעלות של מיליארד שקל לשש השנים הקרובות.

יוסף ג'בארין: מיליארד שקל חומש?

<מיכל גלברט: זה שיהיה עכשיו, מיליארד שקל תוספתי.

<מיכל גלברט: כלומר, לא מיליארד שקל לסך התכניות אלא מיליארד שקל רק תוספתי, כך שזה בעצם מכפיל את התקציבים הקיימים לנושא של ההנגשה.

<מיכל גלברט: ברגע שנצליח ונעמוד ביעדים שהוצבו, הן במגזר החרדי והן במגזר הערבי לגבי הגברת הנגישות של שתי האוכלוסיות האלו, אני בטוחה שבעוד שש שנים נוכל לשבת פה ולראות תוצאות הרבה יותר טובות לגבי ההשתלבות של יישובים מאשכולות נמוכים בהשכלה הגבוהה.

<מיכל גלברט: זה מתווסף, כמובן, לתכנית שהתחילה לפני עשרים שנה, של כל נושא המכללות.

<מיכל גלברט: יש פריסה גיאוגרפית מאוד מאוד גדולה וכאן חשוב לציין את ההבדל המהותי בין מכללות מתוקצבות למכללות שאינן מתוקצבות.

<מיכל גלברט: מלבד המכללות להוראה פועלות בארץ 22 מכללות מתוקצבות בשכר לימוד אוניברסיטאי, שפרוסות בכל רחבי הארץ.

<מיכל גלברט: עשו פה מהפכת נגישות גדולה מאוד.

<מיכל גלברט: גם במסגרת תכנית החומש הזאת הוקצב תקציב של 250 מיליון שקלים בשש השנים האלו לחיזוק תכניות בפריפריה ותכניות חברה.

<מיכל גלברט: זה כולל את המכינות הקדם-אקדמיות, כמו שצוין כאן, ואת החשיבות של המכינות בהגברת הנגישות של הפריפריה.

<מיכל גלברט: זה מעבר למיליארד שקלים שציינתי לאוכלוסייה החרדית והערבית.

<מיכל גלברט: נזכיר גם את יוצאי אתיופיה שגם כאן

<מיכל גלברט: מדובר על תכנית רב-שנתית לשש שנים בעלות של 100 מיליון שקלים.

<מיכל גלברט: זה מתווסף לגידול של קרן הסיוע והעלאת סכום המלגה, שעמד עד היום כמלגה מקסימלית על 6,000 שקלים.

<מיכל גלברט: המלגה תעמוד על 12,480 שקלים וייהנו ממנה לפחות 4,000 סטודנטים.

<מיכל גלברט: זה שינוי נוסף שנכנס החל מהשנה.

מכלוף מיקי זוהר: גברתי מעלה טענה שהסכומים גדלו.

<מיכל גלברט: באופן משמעותי ובתכניות רבות ומשותפות שמובילה הוות"ת, בגיבוי תקציבי מלא של משרד האוצר.

מכלוף מיקי זוהר: אבל את הכסף מחלק המל"ג.

<מיכל גלברט: הוות"ת.

<מיכל גלברט: הוועדה לתכנון ותקצוב מחלקת את הכסף.

מכלוף מיקי זוהר: כלומר, אתם הגדלתם את הסכומים והוות"ת הוא זה שמחלק.

<מיכל גלברט: אמת.

מכלוף מיקי זוהר: את בעצם אומרת: אני את חלקי עשיתי, עכשיו תדברו עם הוות"ת.

<מיכל גלברט: לא, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא בשביל לוודא שהכסף מגיע.

<מיכל גלברט: צריך לזכור שזה כסף ציבורי של משלם המסים ואנחנו במשרד האוצר תפקידנו לוודא שהכסף גם מגיע למקומות הנכונים.

<מיכל גלברט: אני שמחה בשנים האחרונות יש שיתוף פעולה מדהים בין המל"ג-ות"ת לבין משרד האוצר ועובדים על תכניות משותפות תוך כדי זה שהוות"ת מציגה יעדים וגם את התוצאות.

<מיכל גלברט: אנחנו פשוט מברכים על שיתוף הפעולה כי אנחנו באמת רואים שהכסף מוזרם בצורה שבה היינו רוצים לראות את זה קורה בהתאם, כמובן, ליעדי הממשלה.

<מיכל גלברט: אני באמת אגיד שהתקציבים בחומש הקרוב לטובת הנושאים האלה, שבדיוק באים לענות על הנושא של הגברת הנגישות בפריפריה, גדלו באופן משמעותי.

<מיכל גלברט: ללא ספק, אנחנו גם נראה את התוצאות של זה בשנים הקרובות.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה.

מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת ג'בארין בקצרה כי אנחנו צריכים לסכם את הדיון.

יוסף ג'בארין: רק גילוי נאות – אני חלק מהדיון כי אני עכשיו בחל"ת מהמכללה בתל-חי.

יוסף ג'בארין: אני חלק מהאקדמיה בפריפריה.

יוסף ג'בארין: האמת היא שיש לי מילים טובות להגיד על תכניות החומש.

יוסף ג'בארין: הן מוכיחות שכאשר שמים יעדים וגם מקצים משאבים לקדם אותן, אפשר להצליח.

יוסף ג'בארין: כשאמרו: אנחנו לא מתעסקים עם אוכלוסיות מיוחדות ונותנים לכולם אותו דבר – לדעתי זאת אמירה מאוד בעייתית כי יש בכל זאת קבוצות שהיו צריכות תכניות לעידוד ולהשקעת משאבים.

יוסף ג'בארין: לשמחתי זה קרה בחומש האחרון ואני מבין שיש גם תוצאות, במובן זה שיש עלייה בנגישות להשכלה הגבוהה לפחות בקרב האוכלוסייה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שגם אצל אוכלוסיות נוספות.

יוסף ג'בארין: אני מבין שיש גם הגדלה עכשיו לחומש הקרוב, שזה כשלעצמו מצוין, אבל האמת היא שההגדלה לא בהכרח לפריפריה.

יוסף ג'בארין: הייתי באמת רוצה לראות שיש גם יעדים בפריפריה.

יוסף ג'בארין: כלומר, שמוסדות ההשכלה הגבוהה בפריפריה יזכו לחלק מוגבר יחסית לאוניברסיטאות, בעיקר לשבע האוניברסיטאות שיש.

מיכל גלברט: אני אשמח להתייחס לנקודה הזאת.

מיכל גלברט: לדוגמה, תוספת תקציבית של חצי מיליארד שקל רק לנושא של הנגשת הערבים, כתקציב תוספתי, לא התקציב הכולל, כאשר רוב האוכלוסייה הערבית יושבת בפריפריה, אנחנו יודעים שמרבית הכסף יגיע להפיכה של מוסד אקדמי ביישוב ערבי.

מיכל גלברט: יש תכנית מאוד מקיפה ויפה לנושא של המגזר הבדואי, שרובו ככולו יושב בפריפריה.

מיכל גלברט: אנחנו יודעים שהכספים באמת יגיעו בסופו של דבר לפריפריה מכיוון שהאוכלוסייה מגיעה משם.

יוסף ג'בארין: אני רק אומר שמרבית התכניות לא עוסקות בסף הכניסה למוסדות ההשכלה הגבוהה.

יוסף ג'בארין: אני מתייחס בעיקר לפסיכומטרי, שלפי כל הניתוחים לפסיכומטרי יש השפעה שלילית על סיכויי הקבלה בפריפריה ובמצב סוציו-אקונומי נמוך.

יוסף ג'בארין: בינתיים התכניות לא מתייחסות לזה ואני חושב שזה נושא שצריך לתת עליו את הדעת.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה, אדוני.

מכלוף מיקי זוהר: יש עוד מישהו ממשרדי הממשלה?

מכלוף מיקי זוהר: בבקשה, מהקרן לחיילים משוחררים.

מכלוף מיקי זוהר: בקצרה כי אנחנו חייבים לסכם.

<קרן אוהב ציון: אני רוצה לציין שאנחנו בקרן וביחידה להכוונת חיילים משוחררים על הקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה בפריפריה.

<קרן אוהב ציון: זה אומר שאנחנו נותנים מלגות ייחודיות לתלמידים שמגיעים מהפריפריה ולומדים באוניברסיטאות ובכל המוסדות המתוקצבים בארץ, וכמובן נותנים מלגות לתלמידים שמגיעים מהפריפריה ולומדים בפריפריה.

<קרן אוהב ציון: אנחנו מדברים על מלגות בגובה של 80 מיליון שקלים בשנה, שזה סכום עצום, כמובן.

<קרן אוהב ציון: בהתייחס לדברים שאמרת בתחילת הדיון, יש משמעות, כמובן, למי שעשה שירות לאומי, אזרחי או צבאי.

<קרן אוהב ציון: בנוסף אני חייבת לציין שיש אצלנו תכניות ייחודיות לבדואים ולדרוזים במימון מכינות בשיעור של 300% וגם במימון לאקדמיה.

<קרן אוהב ציון: יש כאן עדיפות ואנחנו נותנים תקצוב על זה.

<קרן אוהב ציון: אנחנו מדברים על עזרה של כ-10,000 חיילים משוחררים בשנה.

מכלוף מיקי זוהר: אוקיי, בשורה טובה.

מכלוף מיקי זוהר: יישר כוח.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לסכם את הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה מודה להתאחדות הסטודנטים על העלאת הסוגיה החשובה של הנגשת ההשכלה הגבוהה בישראל לפריפריה הגיאוגרפית והחברתית לבקשתה לקיים דיון בוועדה.

מכלוף מיקי זוהר: בעצם היא הביאה את אחד הנושאים החשובים ביותר שמצויים היום בתכנית העבודה של הוועדה לדיון חשוב כאן והיום.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה מודה למחלקת המרכז והמחקר של הכנסת ולאסף ויינינגר על המסמך המצוין ועל הנתונים ומבקשת להרחיב נתונים אלו בנוגע לגדילה בפערים.

מכלוף מיקי זוהר: זה אומר שהיינו רוצים לבדוק מה קרה בשנים קודמות והאם יש גידול בפערים או צמצום בפערים.

מכלוף מיקי זוהר: אם תוכלו לתת לנו את הנתון הזה, זה מאוד מאוד חשוב.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה קובעת שהסיכוי של צעירים מאשכולות חברתיים-כלכליים במצב סוציו-אקונומי נמוך בדירוג 2-1 וצעירים המגיעים מהפריפריה בפרט, להגיע ללימודים אקדמיים במוסדות להשכלה גבוהה נמוכים בהרבה מצעירים באשכולות חברתיים-כלכליים בדירוגים אחרים, כמובן, או מאזור המרכז.

מכלוף מיקי זוהר: כמובן שאנחנו עדים לכך שצעירים מאשכולות חברתיים-כלכליים מדורגים בין 9 ל-10 מצויים בהשכלה הגבוהה פי 4 מאשכולות 1 ו-2 ומאנשים שמגיעים מהפריפריה.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה דורשת מהמועצה להשכלה גבוהה התייחסות קונקרטית, מהותית להתאמת הפריפריה הגיאוגרפית-החברתית להשכלה גבוהה.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו דורשים התייחסות קונקרטית למלגות קיום של סטודנטים באשכולות 2-1 שמעוניינים ללמוד ולא יכולים לעמוד בשכר הלימוד.

מכלוף מיקי זוהר: כמובן שהם צריכים לממן לעצמם דיור וכדומה ואנחנו רוצים לדעת באמת כיצד אתם מתייחסים לזה.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו דורשים עוד התייחסות קונקרטית במלגות הניתנות למעמד סוציו-אקונומי נמוך, כולל שיקולים גיאוגרפיים.

מכלוף מיקי זוהר: כלומר, האם יש גם לזה שיקול.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה תפנה במכתב למנכ"ל המל"ג-ות"ת עם העתקים ליושב-ראש הוות"ת, לנפתלי בנט, יושב-ראש המל"ג, לקבל תשובות והסברים לכל הסוגיות שהועלו בדיון כאן היום.

מכלוף מיקי זוהר: אני מודה למשתתפים, הדיון הסתיים.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה.